Али Шукрија
али шукрија | ||||||
---|---|---|---|---|---|---|
Али Шукрија | ||||||
Лични подаци | ||||||
Датум рођења | 12. септембар 1919. | |||||
Место рођења | Косовска Митровица, Краљевство СХС | |||||
Датум смрти | 6. јануар 2005.85 год.) ( | |||||
Место смрти | Београд, Србија, Србија и Црна Гора | |||||
Деловање | ||||||
Члан КПЈ од | 1939. | |||||
Учешће у ратовима | Народноослободилачка борба | |||||
Служба | НОВ и ПО Југославије | |||||
Чин | мајор у резерви | |||||
председник Председништва Централног комитета СКЈ | ||||||
Период | 26. јун 1984 — 25. јун 1985. | |||||
Претходник | Драгослав Марковић | |||||
Наследник | Видоје Жарковић | |||||
Одликовања |
|
Али Шукрија (алб. Ali Shukriu; Косовска Митровица, 12. септембар 1919 — Београд, 6. јануар 2005) био је учесник Народноослободилачке борбе, друштвено-политички радник СФР Југославије и САП Косова и јунак социјалистичког рада.
Биографија
[уреди | уреди извор]Рођен је 12. септембра 1919. године у Косовској Митровици. Пре Другог светског рата студирао је медицину. Члан Комунистичке партије Југославије постао је 1939, а 1940. године члан Обласног комитета КПЈ за Косово и Метохију.
Учесник је Народноослободилачког рата и од организатора устанка на Косову и Метохији. Био је секретар Месног комитета КПЈ за Косовску Митровицу, политички комесар Штаба оперативне зоне за Косово и остало.
После рата, био је члан Владе НР Србије, члан Савезног извршног већа, од 1963. до 1967. године председник Извршног већа АП Косова, а од 1981. до 1982. године председник Председништва САП Косова.
Од 26. јуна 1984. до 25. јуна 1985. године био је председник Председништва Централног комитета Савеза комуниста Југославије.
Биран је за посланика Савезне и скупштине Србије, био је члан Централног и Главног одбора СУБНОР Југославије и Србије, члан Централног комитета Савеза комуниста Србије и Секретаријата Покрајинског комитета СКС за Косово и Метохију, генерални секретар ССРН Југославије и члан Председништва СФРЈ.
Шукрија је био пројугословенски оријентисан политичар и није подупирао демонстрације на Косову 1980-их.[1] Дао је оставку на све функције након избијања штрајка рудара у фебруару 1989. године.
Умро је 6. јануарa 2005. године у Београду.
Одликовања
[уреди | уреди извор]Носилац је Партизанске споменице 1941. и других југословенских одликовања, међу којима је Орден јунака социјалистичког рада, Орден народног ослобођења и Орден братства и јединства са златним венцем.
Референце
[уреди | уреди извор]- ^ Elsie, Robert (2004). Historical dictionary of Kosovo. Scarecrow Press. ISBN 9780810853096. Приступљено 15. 7. 2012.
Литература
[уреди | уреди извор]- Elsie, Robert (2004). Historical dictionary of Kosovo. Scarecrow Press. ISBN 9780810853096. Приступљено 15. 7. 2012.
- Југословенски савременици - Ко је ко у Југославији. Хронометар, Београд 1970. година.
- Војна енциклопедија (књига девета). Београд 1975. година.
- Рођени 1919.
- Умрли 2005.
- Митровчани (Косовска Митровица)
- Албанци у Србији
- Комунисти Косова и Метохије
- Комунисти Југославије
- Чланови ЦК КПЈ/СКЈ
- Југословенски партизани
- Носиоци Партизанске споменице 1941.
- Политички комесари НОВЈ
- Носиоци Ордена народног ослобођења
- Јунаци социјалистичког рада
- Друштвено-политички радници СФРЈ
- Друштвено-политички радници САП Косова
- Чланови Председништва СФРЈ
- Посланици Скупштине СР Србије
- Посланици Народне скупштине ФНРЈ (први сазив)
- Официри ЈНА у резерви
- Председници САП Косова
- Председници Владе САП Косова
- Чланови Председништва ЦК СКЈ