Балеарска Острва
Балеарска Острва Islas Baleares Illes Balears | |
---|---|
Држава | |
Админ. центар | Палма де Мајорка |
Службени језик | каталонски, шпански |
Председник | Франсина Арменгол (PSIB-PSOE) |
Површина | 4.992 km2 |
— број ст. | 1.001.062 |
— густина ст. | 200,53 ст./km2 |
Број посланика (конгрес/сенат) | 8/4 |
Званични веб-сајт |
Балеарска Острва или Балеари (шпа. Islas Baleares/Baleares; кат. Illes Balears/Balears) је аутономна заједница Шпаније која се налази на острвима архипелага у Средоземном мору.[1]
Архипелаг се састоји од две групе острва:
- Острва Химнесијас (шпа. Islas Gimnesias): Мајорка (шпа. Mallorca), Менорка, (шпа. Menorca), Кабрера (шпа. Cabrera) и још неколико омањих острва
- Острва Питијусас (шпа. Islas Pitiusas): Ибиза (шпа. Ibiza) и Форментера (шпа. Formentera) поред неколико омањих острва.
Главни град је Палма де Мајорка[1] (шпа. Palma de Mallorca) који се налази на највећем острву, Мајорци. Званични језици су каталонски и шпански.
Рибарство, пољопривреда и туризам су главна извор прихода на острвима. Узгајају се тропско воће, грожђе, маслине, пшеница, смоква, поврће, и бадеми. Воће, вино, маслиново уље и свиње се извозе. Главне индустрије су производња ципела и мајолика лонаца.
Острва су позната као одмаралишта. Први становници су били Ибери. Касније ће на острва долазити Феничани и Грци, а нешто касније освојиће их Картагињани и на крају, Римљани. У 8. веку претрпеће освајачке походе Мавара и постали су база пиратима. Ђауме I, краљ Арагона, истерао је Маваре 1229. године.
Становништво
[уреди | уреди извор]1970. | 1981. | 1991. | 2001. | 2011. |
---|---|---|---|---|
558.287 | 655.945 | 708.138 | 841.669 | 1.100.513 |
Референце
[уреди | уреди извор]- ^ а б Мишић, Милан, ур. (2005). Енциклопедија Британика. А-Б. Београд: Народна књига : Политика. стр. 99. ISBN 86-331-2075-5.
Спољашње везе
[уреди | уреди извор]