Град Високо
Град Високо | |
---|---|
Основни подаци | |
Држава | |
Ентитет | |
Кантон | |
Сједиште | Високо |
Становништво | |
Становништво | |
Географске карактеристике | |
Површина | 232 km2 |
Остали подаци | |
Временска зона | UTC+1 (CET), љети UTC+2 (CEST) |
Градоначелник | Мирза Ганић (СДА) |
Позивни број | (+387) 32 |
Дан града | 29. август |
Веб-сајт | www.visoko.gov.ba |
Град Високо је јединица локалне самоуправе у Зеничко-добојском кантону, у централном дијелу Федерације БиХ. Сједиште је у Високом.
Географија
[уреди | уреди извор]Град Високо се простире на површини од 232 км2. Граничи се са општинама Кисељак, Бусовача, Какањ, Вареш, Бреза, Илијаш и Илиџа. Повезана је магистралним путем Сарајево-Зеница према сјеверу и регионалним путевима са сусједним општинама, а жељезничком пругом у правцу Јадранског мора.
Природна средина града одређена је долинама ријека Босне и Фојнице, морфолошким диференцијацијама долина са падинама подбрда и вијенцем високих планина средње Босне — Озрена, Вранице и Звијезде. Простор града досеже релативно ниске надморске висине и то од 399 до 1050 м надморске висине, што је веома повољно за развој пољопривредне производње, индустрије, грађења и одржавања саобраћајница и других система комуналне инфраструктуре.
Становништво
[уреди | уреди извор]По посљедњем службеном попису становништва из 1991. године, Општина Високо је имала 46.160 становника, распоређених у 88 насељених мјеста.
Националност[2] | 1991. | 1981. | 1971. |
Муслимани [а] | 34.373 (74,46%) | 28.838 (70,50%) | 25.683 (72,34%) |
Срби | 7.471 (16,18%) | 6.831 (16,70%) | 7.166 (20,18%) |
Хрвати | 1.872 (4,05%) | 1.879 (4,59%) | 1.914 (5,39%) |
Југословени | 1.464 (3,17%) | 2.783 (6,80%) | 392 (1,10%) |
остали и непознато | 980 (2,12%) | 570 (1,39%) | 348 (0,98%) |
Укупно | 46.160 | 40.901 | 35.503 |
Општина Високо је 1991. године имала је 46.160 становника, што на површини од 232 km2 достиже 197,32 становника по квадратном километру. Од тога на градско подручје отпада 14.140 становника, или 30%, а на ванградска подручја 31.990 становника, или 69,4%.
На једно домаћинсво долази 3,6 становника у општини, од чега у градском подручју 3,3, а у ванградском 4,0 становника на једно домаћинство. Присутна је тенденција лаганог раста становништва у градском подручју, што је резултат природног прираштаја, уз незнатан механички прилив.[тражи се извор]
Старосна категорија становништва предшколског и школског узраста (до 19 година) чини једну трећину укупног становништва, док на становништво од 19 до 60 година отпада 55% укупног становништва.
Према попису становништва од 31. јануара 1921. године у ужем Височком срезу било је 33808 становника (без села Луке). Изузевши Роме (450 душа) све остало становништво су Срби и Хрвати. Стално настањено домаће становништво је имало 1489 родова, од којих су: 842 муслимани, 372 православни, 275 римокатолици. (М. С. Филиповић — Живот и обичаји народни у Височкој нахији)
Насељена мјеста
[уреди | уреди извор]Послије потписивања Дејтонског споразума, Општина Високо у цјелини ушла је у састав Федерације БиХ.
Насељена мјеста Града Високо су:
|
|
Напомене
[уреди | уреди извор]Референце
[уреди | уреди извор]- ^ http://www.popis2013.ba/popis2013/doc/Popis2013prvoIzdanje.pdf Архивирано на сајту Wayback Machine (24. децембар 2017) Preliminarni rezultati popisa stanovništva, domaćinstava i stanova u Bosni i Hercegovini 2013, Приступљено 19. 4. 2020.
- ^ Савезни завод за статистику и евиденцију ФНРЈ и СФРЈ: Попис становништва 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. и 1991. године.
- ^ Попис становништва, домаћинства и станова у Босни и Херцеговини, 2013. (PDF). Сарајево: Агенција за статистику Босне и Херцеговине. 2016. стр. 58. Архивирано из оригинала (PDF) 24. 12. 2017. г. Приступљено 19. 04. 2020.