Млекарство
Млекарство је пословна делатност успостављена ради производње или прераду (или обоје) животињског млека – углавном крављег или бивољег, али и од коза, оваца, коња или камила – за људску исхрану. Млекаре се обично налазе на наменској млечној фарми или у делу вишенаменске фарме (мешовите фарме) која се бави прикупљањем млека.
Као атрибут, реч млечни се односи на производе на бази млека, деривате и процесе, као и на животиње и раднике укључене у њихову производњу: на пример млечна говеда, млечне козе. Фарма млека производи млеко, а фабрика млека га прерађује у разне млечне производе. Ови објекти чине глобалну млечну индустрију, део прехрамбене индустрије.
Структура индустрије
[уреди | уреди извор]Док већина земаља производи сопствене млечне производе, структура млечне индустрије варира у различитим деловима света. У великим земљама које производе млеко, већина млека се дистрибуира преко велепродајних тржишта. У Ирској и Аустралији, на пример, задруге фармера поседују многе велике прерађиваче, док у Сједињеним Државама многи фармери и прерађивачи послују путем индивидуалних уговора. У Сједињеним Државама, 196 пољопривредних задруга у земљи продало је 86% млека у САД 2002. године, при чему је пет задруга чинило половину тога. Ово је мање у односу на 2.300 задруга из 1940-их..[1] У земљама у развоју, досадашња пракса фармера да продају млеко у својим суседствима брзо се мења. Значајни развоји укључују значајна страна улагања у млекарску индустрију и растућу улогу млекарских задруга. Производња млека у таквим земљама брзо расте и представља главни извор раста прихода за многе фармере.[2]
Као и у многим другим гранама прехрамбене индустрије, прерада млека у главним земљама произвођачима млека постаје све више концентрисана, са мањим бројем, али већим и ефикаснијим погонима којима управља мање радника. Ово је нарочито случај у Сједињеним Државама, Европи, Аустралији и Новом Зеланду. Године 2009. подигнуте су оптужбе за кршење антимонополских прописа против великих играча у млечној индустрији у Сједињеним Државама, које критичари називају Биг Милк.[3] Још један круг накнада за фиксирање цена је измирен 2016. године.[4]
Државна интервенција на тржиштима млека била је уобичајена у 20. веку. Ограничено антимонополско изузеће је створено за америчке млечне задруге Капер-Волстеадовим законом из 1922. Током 1930-их, неке америчке државе су усвојиле контролу цена, а Федерални налози о маркетингу млека почели су према Закону о пољопривредном маркетингу из 1937. и настављају се током 2000-их година. Савезни програм подршке ценама млека почео је 1949. године.[1] Североисточни млекарски споразум је регулисао велепродајне цене млека у Новој Енглеској од 1997. до 2001. године.[5]
Постројења за производњу течног млека и производа са кратким роком трајања, као што су јогурти, кремови и меки сиреви, обично се налазе на периферији урбаних центара у близини потрошачких тржишта. Постројења за производњу производа са дужим роком трајања, као што су путер, млеко у праху, сир и сурутка у праху, обично се налазе у руралним подручјима ближе изворима снабдевања млеком. Већина великих фабрика за прераду има тенденцију да се специјализује за ограничен спектар производа. Међутим, велике фабрике које производе широк спектар производа још увек су уобичајене у источној Европи, што је наслеђе некадашњег централизованог концепта тржишта који је вођен снабдевањем под комунистичким владама.[6]
Како прерађивачке фабрике постају све ређе и веће, оне теже да набављају већу, аутоматизованију и ефикаснију опрему. Док ова технолошка тенденција одржава трошкове производње нижима, потреба за транспортом на велике удаљености често повећава утицај на животну средину.[7]
Производња млека је нередовна, зависно од биологије крава. Произвођачи се морају прилагодити мешавину млека које се продаје у течном облику у односу на прерађену храну (као што су путер и сир) у зависности од промене понуде и потражње.[1]
Одлагање отпада
[уреди | уреди извор][[Датотека:Manure spreader 8685.jpg|thumb|Расипач стајњака иде на поље са фарме млека, Елба, Њујорк.
У земљама у којима краве пасу напољу током целе године, постоји мало одлагања отпада. Најконцентрисанији отпад је у штали за мужу, где се животињски отпад може претворити у течност (током процеса прања водом) или оставити у чврстијем облику, или се може вратити да би се користио на фарми као органско ђубриво.[8]
У повезаним факторима прераде млека, већина отпада је вода за прање, која се обично третира компостирањем, и се распростире на пољима фарме у течном или чврстом облику. Ово је знатно другачије него пре пола века, када су главни производи били путер, сир и казеин, а остатак млека је морао да се одлаже као отпад (понекад као сточна храна).[9]
У млечно интензивним подручјима предложене су различите методе за одлагање великих количина млека. Одлагања велике количине млека на земљу, или одлагање у рупу, су проблематични јер ће остатак млека који се распада блокирати поре у земљишту и на тај начин смањити стопу инфилтрације воде кроз профил земљишта. Пошто опоравак овог ефекта може потрајати, било којом применом на земљишту треба добро управљати и размотрити је.[10] Друге методе одлагања отпадног млека које се обично користе укључују очвршћавање и одлагање на депонију чврстог отпада, одлагање у постројењу за пречишћавање отпадних вода или испуштање у санитарну канализацију.[11]
Придружене болести
[уреди | уреди извор]Млечни производи произведени у нехигијенским или неодговарајућим условима имају повећане шансе да садрже бактерије. Одговарајуће санитарне праксе помажу да се смањи стопа бактеријске контаминације, а пастеризација у великој мери смањује количину контаминираног млека које стиже до потрошача. Многе земље захтевају државни надзор и прописе у вези са производњом млека, укључујући захтеве за пастеризацију.
- Лептоспироза је инфекција која се може пренети на људе који раде у производњи млека кроз излагање урину или контаминираној води или земљишту.[12][13]
- Кравље богиње су вирусна инфекција која се данас ретко може наћи код крава или код људи. То је историјски важна болест, јер је довела до прве вакцинације против сада искорењених малих богиња.
- Туберкулоза се може пренети са говеда углавном преко млечних производа који нису пастеризовани. Болест је искорењена из многих земаља тестирањем на болест и уништавањем сумњивих животиња.
- Бруцелоза је бактеријска болест која се преноси на људе млечним производима и директним контактом са животињама. Бруцелоза је искорењена из појединих земаља тестирањем на болест и уништавањем сумњивих животиња.
- Листерија је бактеријска болест повезана са непастеризованим млеком и може утицати на неке сиреве направљене на традиционалан начин. Пажљивим поштовањем традиционалних метода производње сира постиже се разумна заштита потрошача.
- Кронова болест је повезана са инфекцијом бактеријом M. paratuberculosis,[14][15][16][17][18] која је пронађена у пастеризованом млеку у малопродаји у Великој Британији и САД.[19] M. paratuberculosis изазива сличан поремећај, Џонову болест, код стоке.
Референце
[уреди | уреди извор]- ^ а б в „Cooperatives in the Dairy Industry”. Cooperative Information, Report 1, Section 16 (PDF). United States Department of Agriculture, Rural Development. септембар 2005. Архивирано из оригинала (PDF) 2010-10-12. г.
- ^ FAO, Milk for Health and Wealth, FAO, Rome, 2009
- ^ Independent Farmers Feel Squeezed By Milk Cartel Архивирано 2011-03-11 на сајту Wayback Machine by John Burnett. All Things Considered, National Public Radio. 20 August 2009.
- ^ Rathke, Lisa (2016-06-08). „Judge approves $50m settlement to Northeast dairy farmers”. Bostonglobe.com. Архивирано из оригинала 2016-08-19. г.
- ^ „Monthly Compact, Federal Order #1, and Over-Order Prices for Class I Milk Since the Compact Regulation Took Effect in July of 1997”. Northeast Dairy Compact Commission. Архивирано из оригинала 2009-07-03. г. Приступљено 2009-09-15.
- ^ Field, Thomas; Taylor, Robert (2008). Scientific farm animal production: an introduction to animal science. Upper Saddle River, NJ: Pearson Prentice Hall. ISBN 978-8120343986.
- ^ Cleaner Production Assessment in Dairy Processing Архивирано 2009-02-14 на сајту Wayback Machine, by COWI Consulting Engineers and Planners, United Nations Environment Programme Division of Technology, Industry, and Economics, Denmark Miljøstyrelsen. Published by UNEP/Earthprint, (2000) ISBN 9789280718423. Text at Agrifood Forum - Publications - Downloads - Sector Guides - Index.
- ^ „Surface irrigation systems for treating milk house wastewater: Dairy Extension: University of Minnesota Extension”. Extension.umn.edu. Архивирано из оригинала 2017-09-15. г. Приступљено 20. 11. 2017.
- ^ Bloodgood, Don E. (20. 11. 2017). „Milk Waste Disposal”. Sewage Works Journal. 20 (4): 695—706. JSTOR 25030895.
- ^ „Waste Management”. Environmental Best Practice Guidelines (PDF). Dairy Catch. Архивирано из оригинала (PDF) 2011-02-20. г. Приступљено 2010-10-07.
- ^ „Fact Sheet: Proper Disposal of Milk Waste” (PDF). Indiana Department of Environmental Management. Архивирано из оригинала (PDF) 2015-09-24. г. Приступљено 2014-06-07.
- ^ „Leptospirosis in Cattle”. National Animal Disease Information Service (UK). Архивирано из оригинала 2014-06-19. г. Приступљено 2014-06-07.
- ^ „Causes of leptospirosis”. National Health Service (UK). Архивирано из оригинала 2014-05-12. г. Приступљено 2014-06-07.
- ^ Hermon-Taylor, John (2009-07-14). „Mycobacterium avium subspecies paratuberculosis, Crohn's disease and the Doomsday scenario”. Gut Pathogens. BioMed Central. 1 (15): 15. PMC 2718892
. PMID 19602288. doi:10.1186/1757-4749-1-15.
- ^ Uzoigwe, J. C.; Khaitsa, M. L.; Gibbs, P. S. (октобар 2007). „Epidemiological evidence for Mycobacterium avium subspecies paratuberculosis as a cause of Crohn's disease”. Epidemiol. Infect. 135 (7): 1057—68. PMC 2870686
. PMID 17445316. doi:10.1017/S0950268807008448.
- ^ Naser, S. A.; Collins, M. T. (децембар 2005). „Debate on the lack of evidence of Mycobacterium avium subsp. paratuberculosis in Crohn's disease”. Inflamm. Bowel Dis. 11 (12): 1123. PMID 16306778. doi:10.1097/01.MIB.0000191609.20713.ea.
- ^ Glubb, D. M.; Gearry, R. B.; Barclay, M. L.; Roberts, R. L.; Pearson, J.; Keenan, J. I.; McKenzie, J.; Bentley, R. W. (2011). „NOD2 and ATG16L1 polymorphisms affect monocyte responses in Crohn's disease”. World Journal of Gastroenterology. 17 (23): 2829—37. PMC 3120942
. PMID 21734790. doi:10.3748/wjg.v17.i23.2829.
- ^ Lalande, J. D.; Behr, M. „NOD2 MEDIATES HOST RESISTANCE TO MYCOBACTERIUM AVIUM PARATUBERCULOSIS INFECTION” (PDF). Paratuberculosos.info. McGill University. Архивирано из оригинала (PDF) 19. 2. 2013. г. Приступљено 20. 11. 2017.
- ^ Ellingson, J. L.; Anderson, J. L.; Koziczkowski, J. J.; et al. (мај 2005). „Detection of viable Mycobacterium avium subsp. paratuberculosis in retail pasteurized whole milk by two culture methods and PCR.”. J. Food Prot. Journal of Food Protection, United States. 68 (5): 966—72. PMID 15895728. doi:10.4315/0362-028x-68.5.966.
Литература
[уреди | уреди извор]- Field, Thomas; Taylor, Robert (2008). Scientific farm animal production: an introduction to animal science. Upper Saddle River, NJ: Pearson Prentice Hall. ISBN 978-8120343986.
- „Cooperatives in the Dairy Industry”. Cooperative Information, Report 1, Section 16 (PDF). United States Department of Agriculture, Rural Development. септембар 2005. Архивирано из оригинала (PDF) 2010-10-12. г.
- Fuquay, John W. ed. Encyclopedia of Dairy Sciences (2nd Edition, 4 vol 2011), comprehensive coverage
- Jay, J. M. (1992). Modern Food Microbiology; 4th edition. New York: Chapman & Hall. pp. 237–9.
- Lampe, Markus, and Paul Sharp. A Land of Milk and Butter: How Elites Created the Modern Danish Dairy Industry (U of Chicago Press, 2018) online review
- Potter, N. N. & J. H. Hotchkiss. (1995). Food Science; 5th Edition. New York: Chapman & Hall. pp. 279–315.
- Swasigood, H. E. (1985). "Characteristics of Edible Fluids of Animal Origin: Milk." In Food Chemistry; 2nd edition. Revised and Expanded. O. R. Fennema, Ed. New York: Marcel Dekker, Inc. pp. 791–827.
- Reinemann, Doug (18. 7. 2018). „Milking Machines: The First 100 Years”. pbswisconsin.org. Приступљено 10. 6. 2021.
- Wolfson, D. J. (1996). „Beyond the law: Agribusiness and the systemic abuse of animals raised for food or food production”. Animal Law. 2: 123.
- Fream, William (1911). „Dairy and Dairy-farming”. Encyclopædia Britannica (на језику: енглески). 7 (11 изд.). стр. 737—761.
- Fuquay, John W. ed. Encyclopedia of Dairy Sciences (2nd Edition, 4 vol 2011), comprehensive coverage
- Rankin, H. F. (1922) Imbucase: the Story of the B. C. I. C. of the Ministry of Food. Edinburgh: Edinburgh Press (B.C.I.C.=Butter and Cheese Imports Committee)
Спољашње везе
[уреди | уреди извор]Медији везани за чланак Млекарство на Викимедијиној остави