Штитар
Овај чланак садржи списак литературе (штампане изворе и/или веб-сајтове) коришћене за његову израду, али његови извори нису најјаснији зато што има премало извора који су унети у сам текст. Молимо вас да побољшате овај чланак тако што ћете додати још извора у сам текст (инлајн референци). |
Штитар | |
---|---|
Споменик у центру Штитара | |
Административни подаци | |
Држава | Србија |
Управни округ | Мачвански |
Општина | Шабац |
Становништво | |
— 2011. | |
Географске карактеристике | |
Координате | 44° 47′ 26″ С; 19° 35′ 37″ И / 44.790518° С; 19.593557° И |
Временска зона | UTC+1 (CET), лети UTC+2 (CEST) |
Апс. висина | 77 m |
Остали подаци | |
Поштански број | 15354 |
Позивни број | 015 |
Регистарска ознака | ŠA |
Штитар је насеље у општини Шабац, у Мачванском округу, у Србији. Према попису из 2011. било је 2037 становника.
Историја
[уреди | уреди извор]Поуздано се зна да је Штитар био насељен и у античко доба. На месту данашњег Штитара откривена су два насеља винчанске културе (период између 5000. и 3000. п. н. е.). У рано бронзано доба, као и у многим насељима овог краја, била је интензивна прерада метала, о чему сведочи депо од 11 бронзаних секира пронађених у Штитару. Под данашњим именом Штитар се први пут помиње 1788. године, као насеље са 12 кућа.
Прва школа је отворена 1863, сељаци су морали сами наћи учитеља.[1] Почетком 1869. године у Штитару је отворена „повторна” – недељна школа за опште образовање оних који нису имали завршену основну школу. Похађало ју је 16 ученика.
Споменик палим ратницима је откривен у септембру 1922.[2] Београдско Друштво за васпитање и заштиту деце отворило је овде 1938. насеље напуштене и сиромашне деце.[3]
Током Другог светског рата школа је спаљена, а на месту старе школе подигнута је нова 1947. године. Школу је подигло село добровољним радом и великим залагањем књижара Луке Туфегџића чије име је и носила. Под овим именом школа је радила до 1969. године, а онда је прикључена матичној, Основној школи „Добросав Радосављевић Народ” у Мајуру. Данас школа у Штитару има осам одељења са око 120 ученика. У школи постоје четири учионице, информатички кабинет, библиотека, наставничка канцеларија, простор за предшколски узраст.
Знамените личности
[уреди | уреди извор]- Марко Штитарац (1780—1827), један од учесника у Првом српском устанку.
- Бранимир Ћосић (1903—1934), српски књижевник и новинар.
- Војислав Туфегџић (1914—1946), коњички гардијски официр Југословенске војске, мајор Југословенске војске у Отаџбини, командант Церског корпуса у оквиру Церско-мајевичке групе корпуса и потом Трећег јуришног корпуса Четврте групе јуришних корпуса.
- Мирослав Ђукић (1966), бивши југословенски фудбалер и бивши селектор репрезентације Србије, али и бивши тренер фудбалског клуба Партизан.
- Јанко Тумбасевић (1985), фудбалер.
- Ненад Гаврић (1992), млади таленат српског фудбала.
Демографија
[уреди | уреди извор]У насељу Штитар живи 1827 пунолетних становника, а просечна старост становништва износи 40,1 година (39,3 код мушкараца и 40,9 код жена). У насељу има 696 домаћинстава, а просечан број чланова по домаћинству је 3,28.
Ово насеље је великим делом насељено Србима (према попису из 2002. године), а у последња три пописа, примећен је пораст у броју становника.
|
|
м | ж |
|||
? | 6 | 6 | ||
80+ | 23 | 20 | ||
75—79 | 30 | 57 | ||
70—74 | 60 | 75 | ||
65—69 | 62 | 69 | ||
60—64 | 54 | 63 | ||
55—59 | 55 | 43 | ||
50—54 | 90 | 68 | ||
45—49 | 104 | 109 | ||
40—44 | 100 | 82 | ||
35—39 | 70 | 68 | ||
30—34 | 70 | 69 | ||
25—29 | 69 | 92 | ||
20—24 | 80 | 63 | ||
15—19 | 75 | 82 | ||
10—14 | 84 | 75 | ||
5—9 | 66 | 56 | ||
0—4 | 46 | 44 | ||
Просек : | 39,3 | 40,9 |
| ||||||||||||||||||||||||
|
Пол | Укупно | Неожењен/Неудата | Ожењен/Удата | Удовац/Удовица | Разведен/Разведена | Непознато |
---|---|---|---|---|---|---|
Мушки | 948 | 285 | 592 | 54 | 16 | 1 |
Женски | 966 | 182 | 594 | 164 | 25 | 1 |
УКУПНО | 1.914 | 467 | 1.186 | 218 | 41 | 2 |
Пол | Укупно | Пољопривреда, лов и шумарство | Рибарство | Вађење руде и камена | Прерађивачка индустрија |
---|---|---|---|---|---|
Мушки | 564 | 311 | 0 | 1 | 60 |
Женски | 338 | 215 | 0 | 0 | 18 |
УКУПНО | 902 | 526 | 0 | 1 | 78 |
Пол | Производња и снабдевање | Грађевинарство | Трговина | Хотели и ресторани | Саобраћај, складиштење и везе |
Мушки | 7 | 51 | 35 | 5 | 35 |
Женски | 1 | 2 | 35 | 3 | 5 |
УКУПНО | 8 | 53 | 70 | 8 | 40 |
Пол | Финансијско посредовање | Некретнине | Државна управа и одбрана | Образовање | Здравствени и социјални рад |
Мушки | 0 | 7 | 19 | 8 | 10 |
Женски | 1 | 4 | 10 | 11 | 28 |
УКУПНО | 1 | 11 | 29 | 19 | 38 |
Пол | Остале услужне активности | Приватна домаћинства | Екстериторијалне организације и тела | Непознато | |
Мушки | 8 | 0 | 0 | 7 | |
Женски | 0 | 0 | 0 | 5 | |
УКУПНО | 8 | 0 | 0 | 12 |
Види још
[уреди | уреди извор]Референце
[уреди | уреди извор]- ^ "Политика", 30. авг. 1940., стр. 7
- ^ "Политика", 25. септ. 1922., стр. 4
- ^ "Политика", 30. авг. 1938., стр. 11
- ^ „Књига 9”. Становништво, упоредни преглед броја становника 1948, 1953, 1961, 1971, 1981, 1991, 2002, подаци по насељима (PDF). webrzs.stat.gov.rs. Београд: Републички завод за статистику. мај 2004. ISBN 86-84433-14-9.
- ^ „Књига 1”. Становништво, национална или етничка припадност, подаци по насељима. webrzs.stat.gov.rs. Београд: Републички завод за статистику. фебруар 2003. ISBN 86-84433-00-9.
- ^ „Књига 2”. Становништво, пол и старост, подаци по насељима. webrzs.stat.gov.rs. Београд: Републички завод за статистику. фебруар 2003. ISBN 86-84433-01-7.