Руски дом у Београду
Руски дом | |
Информације
| |
---|---|
Локација | Београд, |
Статус | завршена |
Саграђена | 1933. |
Отварање | 1933. |
Број спратова | 4 |
Компаније
| |
Архитекта | В. Ф. Баумгартен |
Аутор | В. Ф. Баумгартен |
Управљање | Руски центар за науку и културу |
Референце: Руски дом у Београду |
Руски дом (Руски центар за науку и културу „Руски дом”) се налази у центру Београда у улици Краљице Наталије. Бави се промоцијом руског језика и културе.
Историја
[уреди | уреди извор]Руски дом је настао на иницијативу руских емиграната који су уточиште нашли у Краљевини СХС после Октобарске револуције у Русији.
Подршку овој идеји је дао краљ Александар I Карађорђевић, патријарх српски Варнава, академик Александар Белић и других водећих државни и друштвени српски стваоци. Зграду је пројектовао руски архитекта В. Ф. Баумгартена. Отворен је као културни центар 9. априла 1933. године. У оквиру дома је јуна 1936. отворен Музеј цара Николе II.[1][2]
Након Другог светског рата Влада Југославије је зграду предала Совјетском Савезу где је био смештен Дом совјетске културе (од 1994. — Руски центар за науку и културу).
Руски дом располаже изложбеним материјалом, филмским фондом, књигама и укључује у организацију различитих фестивала, конференција и других културних догађања у Београду и шире.
Руски дом је радио и током НАТО бомбардовања СРЈ током 1999. Током бомбардовања није прекидао свој рад. На дан 24. маја 1999. године читав Београд је остао без електричне енергије, док је у Руском дому уз свеће прослављен „Дан словенске писмености и културе”.
Референце
[уреди | уреди извор]- ^ „Политика”, 5. јун 1936
- ^ „Време”, 8. јун 1936
Спољашње везе
[уреди | уреди извор]- Руски дом у Београду (језик: српски) (језик: руски)
- Удружење питомаца руских кадетских корпуса при Руском дому у Београду: „Руски дом у Београду“, приступ 22.4.2013
- Осам и по деценија Руског дома у Србији („Политика”, 21. новембар 2018)