Jylland (fregatt): Skillnad mellan sidversioner
Laxskinn (Diskussion | Bidrag) m tog bort Kategori:Museifartyg; lade till Kategori:Museifartyg i Danmark med Hotcat |
Ingen redigeringssammanfattning |
||
Rad 3: | Rad 3: | ||
| namn=''Jylland'' |
| namn=''Jylland'' |
||
| bild=Fregatten-jylland-2005.jpg |
| bild=Fregatten-jylland-2005.jpg |
||
| bildtext= |
| bildtext=''Jylland'' 2005 |
||
| flaggbild=Naval Ensign of Denmark.svg |
| flaggbild=Naval Ensign of Denmark.svg |
||
| typ= |
| typ=Skruvfregatt |
||
| systerfartyg=[[Niels Juel]], [[Sjælland]], [[Tordenskiold]] |
|||
| beställd= |
| beställd= |
||
| |
| varv=Orlogsværftet |
||
| kölsträckt=11 juli 1857 |
| kölsträckt=11 juli 1857 |
||
| sjösatt=20 november 1860 |
| sjösatt=20 november 1860 |
||
| öde=togs ur tjänst 14 maj 1908, idag |
| tjänst=15 maj 1862 |
||
| öde=togs ur tjänst 14 maj 1908, idag museifartyg |
|||
| |
| Tonnage=2456 ton |
||
| längd=71 m |
| längd=71,00 m |
||
| bredd=13, |
| bredd=13,20 m |
||
| djupgående=6 m |
| djupgående=6,00 m |
||
| maskin=segelångare |
|||
| kraftkälla=2-cylindrig [[ångmaskin]] |
|||
| kraftkälla=13 segel, 3 master<br> 1300 hk (970 kW) Baumgarten & Burmeister<br />1-1-axel med en ihopfällbar helix |
|||
| hastighet=12 knop med segel</br>11 knop med ånga |
|||
| räckvidd=medtaget kol motsvarar 1500 sjömil för full maskin |
|||
| besättning=405-430 sjömän |
| besättning=405-430 sjömän |
||
| bestyckning=Som byggd:<br /> |
|||
| bestyckning=20x 6 [[tum]]s 50 [[centner]]s [[kanon (vapen)|kanoner]]</br>6x 5 [[tum]]s 28 [[centner]]s [[kanon (vapen)|kanoner]]</br>6x [[kanon (vapen)|revolverkanoner]]</br>1x 37 mm [[bakladdare]]</br>1x [[Mitrailleuse]] |
|||
* 30 × 30-punds 50 Centnerskanoner |
|||
* 14 × 30-punds 40 Centnerskanoner |
|||
År 1864:<br /> |
|||
* 32 × 30-pundskanoner |
|||
* 8 × 18-pundskanoner (räfflade) |
|||
* 4 × 12-pundskanoner (räfflade) |
|||
Senare:<br /> |
|||
* 20 × 6"" 50 Centnerskanoner (mynningsladdare) |
|||
* 6 × 5"" 28 Centnerskanoner (bakladdare) |
|||
* 6 st revolverkanoner |
|||
* 1 st 37 mm kanon (bakladdare) |
|||
* 1 × Mitrailleuse |
|||
}} |
}} |
||
|} |
|||
⚫ | |||
⚫ | '''''Jylland''''' är världens enda kvarvarande [[skruvfregatt]] samt världens längsta [[träskepp]]. Hon byggdes på [[Orlogsværftet]], där hon löpte av stapeln den 20 november 1860. Sleppsbyggare var [[Otto Fredrik Suenson]]. Hon är utrustad med en tvåcylindrig liggande [[ångmaskin|lågtrycksångmaskin]] som nästan kunde ge henne samma fart med propellrar som med segel, nämligen tolv [[knop]]. |
||
Skeppet gjorde |
Skeppet gjorde fem resor till [[danska Västindien]]. |
||
Under [[dansk-tyska kriget]] deltog ''Jylland'' i [[slaget vid Helgoland (1864)|slaget vid Helgoland]] den 9 maj 1864, under befäl av örlogskapten P. C. Holm. Fregatten stred med framgång mot en numerärt överlägsen [[Österrike|österrikisk]]-[[Preussen|preussisk]] eskader. Den lyckades dock inte vända krigslyckan |
Under det [[dansk-tyska kriget]] deltog ''Jylland'' i [[slaget vid Helgoland (1864)|slaget vid Helgoland]] den 9 maj 1864, under befäl av örlogskapten P. C. Holm. Fregatten stred med framgång mot en numerärt överlägsen [[Österrike|österrikisk]]-[[Preussen|preussisk]] eskader. Den lyckades dock inte vända krigslyckan till Danmarks fördel, då eskadern undgick dansk förföljelse genom att segla in i neutrala engelska farvatten, ledsagad av den engelska fregatten ''Aurora''. |
||
1874 blev skeppet inrett som [[kungaskepp]] för [[Christian IX av Danmark]] och gjorde en resa till [[Island]] med anledning av tusenårsjubiléet och införandet av begränsat självstyre i den dåvarande danska |
År 1874 blev skeppet inrett som [[kungaskepp]] för [[Christian IX av Danmark]] och gjorde en resa till [[Island]] med anledning av tusenårsjubiléet och införandet av begränsat självstyre i den dåvarande danska provinsen. 1876 gjorde de danska och grekiska kungaparen en resa till [[Sankt Petersburg]] ombord på fregatten. |
||
Efter en |
Efter en lagning 1883-1885 återträdde skeppet i den danska flottans tjänst. Fram till år 1892 fungerade hon som [[exercerskepp]], varefter det blev [[kasern]]skepp fram till 1908. Samma år såldes fartyget till [[Tyskland]], där hon skulle huggas upp, men återköptes för 48 105 danska kronor av ett [[konsortium]], som inte ville att "hjälten från Helgoland" skulle lida ett så nesligt öde. Avsikten var att använda skeppet som [[skolskepp]], men det var redan i så dåligt skick att uppgiften verkade ogenomförlig. I stället återfick hon sin gamla [[bestyckning]] samt [[korvett| korvetten]] ''Dagmars'' [[rigg]] och ingick år 1909 i en utställning om den danska hären och flottan i [[Århus]]. |
||
Fregatten såldes sedermera till godsägaren Einer Viggo Schou i[[Palsgård]] och låg för ankar vid [[Juelsminde]] fram till ägarens död 1925, varefter skeppet fick en något otrygg tillvaro. Slutligen låg skeppet 1932 [[kölsprängning|kölsprängt]] och origgat. 1960 kom ''Jylland'' till [[Ebeltoft]] där hon blev |
Fregatten såldes sedermera till godsägaren [[Einer Viggo Schou]] i [[Palsgård]] och låg för ankar vid [[Juelsminde]] fram till ägarens död 1925, varefter skeppet fick en något otrygg tillvaro. Slutligen låg skeppet år 1932 [[kölsprängning|kölsprängt]] och origgat. År 1960 kom ''Jylland'' till [[Ebeltoft]] där hon blev återställd, och är idag ett [[museifartyg]]. |
||
== Externa länkar == |
== Externa länkar == |
Versionen från 11 februari 2011 kl. 20.10
| |||
Jylland 2005 | |||
Allmänt | |||
---|---|---|---|
Typklass/Konstruktion | Skruvfregatt | ||
Systerfartyg | Niels Juel, Sjælland, Tordenskiold | ||
Historik | |||
Byggnadsvarv | Orlogsværftet | ||
Kölsträckt | 11 juli 1857 | ||
Sjösatt | 20 november 1860 | ||
I tjänst | 15 maj 1862 | ||
Öde | togs ur tjänst 14 maj 1908, idag museifartyg | ||
Tekniska data | |||
Längd | 71,00 m | ||
Bredd | 13,20 m | ||
Djupgående | 6,00 m | ||
Maskin | segelångare | ||
Kraftkälla | 13 segel, 3 master 1300 hk (970 kW) Baumgarten & Burmeister 1-1-axel med en ihopfällbar helix | ||
Maximal hastighet | 12 knop med segel 11 knop med ånga | ||
Räckvidd | medtaget kol motsvarar 1500 sjömil för full maskin | ||
Besättning | 405-430 sjömän | ||
Bestyckning | Som byggd:
År 1864:
Senare:
| ||
|}
Jylland är världens enda kvarvarande skruvfregatt samt världens längsta träskepp. Hon byggdes på Orlogsværftet, där hon löpte av stapeln den 20 november 1860. Sleppsbyggare var Otto Fredrik Suenson. Hon är utrustad med en tvåcylindrig liggande lågtrycksångmaskin som nästan kunde ge henne samma fart med propellrar som med segel, nämligen tolv knop.
Skeppet gjorde fem resor till danska Västindien.
Under det dansk-tyska kriget deltog Jylland i slaget vid Helgoland den 9 maj 1864, under befäl av örlogskapten P. C. Holm. Fregatten stred med framgång mot en numerärt överlägsen österrikisk-preussisk eskader. Den lyckades dock inte vända krigslyckan till Danmarks fördel, då eskadern undgick dansk förföljelse genom att segla in i neutrala engelska farvatten, ledsagad av den engelska fregatten Aurora.
År 1874 blev skeppet inrett som kungaskepp för Christian IX av Danmark och gjorde en resa till Island med anledning av tusenårsjubiléet och införandet av begränsat självstyre i den dåvarande danska provinsen. 1876 gjorde de danska och grekiska kungaparen en resa till Sankt Petersburg ombord på fregatten.
Efter en lagning 1883-1885 återträdde skeppet i den danska flottans tjänst. Fram till år 1892 fungerade hon som exercerskepp, varefter det blev kasernskepp fram till 1908. Samma år såldes fartyget till Tyskland, där hon skulle huggas upp, men återköptes för 48 105 danska kronor av ett konsortium, som inte ville att "hjälten från Helgoland" skulle lida ett så nesligt öde. Avsikten var att använda skeppet som skolskepp, men det var redan i så dåligt skick att uppgiften verkade ogenomförlig. I stället återfick hon sin gamla bestyckning samt korvetten Dagmars rigg och ingick år 1909 i en utställning om den danska hären och flottan i Århus.
Fregatten såldes sedermera till godsägaren Einer Viggo Schou i Palsgård och låg för ankar vid Juelsminde fram till ägarens död 1925, varefter skeppet fick en något otrygg tillvaro. Slutligen låg skeppet år 1932 kölsprängt och origgat. År 1960 kom Jylland till Ebeltoft där hon blev återställd, och är idag ett museifartyg.
Externa länkar
- Larsen, Kay (1932). Vore orlogsskibe fra halvfemserne til nu. Nyt Nordisk Forlag.
- Officiell hemsida (på danska)
- Flådens Historie: Fregatten Jylland