1 Canis Minoris
1 Canis Minoris | |
| |
Observationsdata Epok: J2000.0 | |
---|---|
Stjärnbild | Lilla hunden |
Rektascension | 07t 24m 58,17971s[1] |
Deklination | +11° 40′ 10,2843″[1] |
Skenbar magnitud () | +5,37 (V)[2] |
Stjärntyp | |
Spektraltyp | A5 IV[3] eller A4 V[4] |
B–V | +0,105 ± 0,006[2] |
Astrometri | |
Radialhastighet () | -1,0 ± 4,2[2] km/s |
Egenrörelse (µ) | RA: -15,263[1] mas/år Dek.: -15,625[1] mas/år |
Parallax () | 11,3473 ± 0,1958[1] |
Avstånd | 287 ± 5 lå (88 ± 2 pc) |
Absolut magnitud () | 0,44[2] |
Detaljer | |
Massa | 2,15[5] M☉ |
Radie | 4,6[6] R☉ |
Luminositet | 66,3+3,8-3,6[7] L☉ |
Temperatur | 8 374 ± 285[5] K |
Vinkelhastighet | 159[7] km/s |
Ålder | 716[5] miljoner år |
Andra beteckningar | |
1 CMi, AG+11 844, BD+11 1578, GSC 00772-01776, HD 58187, HIC 35987, HIP 35987, HR 2820, IRAS 07221+1146, 2MASS J07245818+1140101, PLX 1743, PPM 123974, SAO 96871, TD1 10010, TYC 772-1776-1, uvby98 100058187, Gaia DR2 3162769115973745920 [8] |
1 Canis Minoris, som är stjärnans Flamsteed-beteckning, är en ensam stjärna,[9] belägen i den norra delen av stjärnbilden Lilla hunden. Den har en skenbar magnitud av ca 5,37[2] och är mycket svagt synlig för blotta ögat där ljusföroreningar ej förekommer. Baserat på parallax enligt Gaia Data Release 2 på ca 11,3[1] mas, beräknas den befinna sig på ett avstånd på ca 287 ljusår (ca 88 parsek) från solen. Den rör sig närmare solen med en, osäkert fastställd, heliocentrisk radialhastighet på ca -1 km/s.[6]
Egenskaper
[redigera | redigera wikitext]1 Canis Minoris är en vit till blå stjärna av diskuterad spektralklass. Cowley et al. (1969) listade spektralklass A5 IV,[3] som anger en underjättestjärna som har förbrukat förrådet av väte i dess kärna och utvecklas till en jätte. Gray och Garrison (1989) listade den emellertid som en stjärna i huvudserien av spektralklass A4 V.[4] Hipparcos-teamet gav den klass A3 Vn,[2] där 'n' anger "diffusa" spektrallinjer på grund av snabb rotation.
Den har en massa som är ca 2,2[5] solmassor, en radie som är ca 4,6[6] solradier och utsänder från dess fotosfär ca 66[7] gånger mera energi än solen vid en effektiv temperatur av ca 8 400[3] K.
Referenser
[redigera | redigera wikitext]- Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från engelskspråkiga Wikipedia, 1 Canis Minoris, 12 april 2020.
Noter
[redigera | redigera wikitext]- ^ [a b c d e f] Brown, A. G. A.; et al. (Gaia collaboration) (August 2018). "Gaia Data Release 2: Summary of the contents and survey properties". Astronomy & Astrophysics. 616. A1. arXiv:1804.09365. Bibcode:2018A&A...616A...1G. doi:10.1051/0004-6361/201833051. Gaia DR2 record for this source at VizieR.
- ^ [a b c d e f] Anderson, E.; Francis, Ch. (2012), "XHIP: An extended hipparcos compilation", Astronomy Letters, 38 (5): 331, arXiv:1108.4971, Bibcode:2012AstL...38..331A, doi:10.1134/S1063773712050015.
- ^ [a b c] Cowley, A.; et al. (April 1969), "A study of the bright A stars. I. A catalogue of spectral classifications", Astronomical Journal, 74: 375–406, Bibcode:1969AJ.....74..375C, doi:10.1086/110819.
- ^ [a b] Gray, R. O.; Garrison, R. F. (July 1989), "The Late A-Type Stars: Refined MK Classification, Confrontation with Stroemgren Photometry, and the Effects of Rotation", Astrophysical Journal Supplement, 70: 623, Bibcode:1989ApJS...70..623G, doi:10.1086/191349.
- ^ [a b c d] David, Trevor J.; Hillenbrand, Lynne A. (2015), "The Ages of Early-Type Stars: Strömgren Photometric Methods Calibrated, Validated, Tested, and Applied to Hosts and Prospective Hosts of Directly Imaged Exoplanets", The Astrophysical Journal, 804 (2): 146, arXiv:1501.03154, Bibcode:2015ApJ...804..146D, doi:10.1088/0004-637X/804/2/146.
- ^ [a b c] Pasinetti Fracassini, L. E.; et al. (February 2001), "Catalogue of Apparent Diameters and Absolute Radii of Stars (CADARS)", Astronomy and Astrophysics (Third ed.), 367 (2): 521–524, arXiv:astro-ph/0012289, Bibcode:2001A&A...367..521P, doi:10.1051/0004-6361:20000451.
- ^ [a b c] Zorec, J.; Royer, F. (2012), "Rotational velocities of A-type stars. IV. Evolution of rotational velocities", Astronomy & Astrophysics, 537: A120, arXiv:1201.2052, Bibcode:2012A&A...537A.120Z, doi:10.1051/0004-6361/201117691.
- ^ "1 CMi". SIMBAD. Centre de données astronomiques de Strasbourg. Hämtad 2020-04-12.
- ^ Eggleton, P. P.; Tokovinin, A. A. (September 2008), "A catalogue of multiplicity among bright stellar systems", Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, 389 (2): 869–879, arXiv:0806.2878, Bibcode:2008MNRAS.389..869E, doi:10.1111/j.1365-2966.2008.13596.x.
Externa länkar
[redigera | redigera wikitext]
|