Carl Curman
Carl Curman | |
| |
Född | 8 mars 1833[1][2] Sjögestads församling[3][4][5], Sverige |
---|---|
Död | 19 oktober 1913[1][2] (80 år) Stockholms stad[1], Sverige |
Begravd | Norra begravningsplatsen[6][7] kartor |
Medborgare i | Sverige |
Utbildad vid | Uppsala universitet Karolinska Institutet Kungliga Akademien för de fria konsterna, |
Sysselsättning | Fotograf, balneolog[1], skulptör, läkare, forskare, tecknare |
Arbetsgivare | Kungliga Akademien för de fria konsterna |
Maka | Calla Curman (g. 1878–)[1][8] |
Barn | Sigurd Curman (f. 1879) Ingrid Sofia Carolina Curman (f. 1881) Nanna Curman (f. 1884)[8] |
Föräldrar | Samuel Johan Curman Carolina Curman |
Redigera Wikidata |
Foto: Carl Curman
Carl Peter Curman, född 8 mars 1833 i Sjögestads socken, död 19 oktober 1913 i Stockholm,[9] var en svensk vetenskapsman, läkare, professor, badhusarkitekt, skulptör och tecknare som även är känd för de många fotografier av historiskt värde som han tog.
Biografi
[redigera | redigera wikitext]Carl Curman tog studentexamen i Uppsala 1853 och var 1856–1860 elev både vid Karolinska institutet och Akademien för de fria konsterna där han studerade för Carl Gustaf Qvarnström. Han blev medicine kandidat 1859 och medicine licentiat 1864 och promoverad till medicine hedersdoktor vid Köpenhamns universitets jubelfest 1879. År 1880 blev han utsedd till docent i balneologi och klimatologi vid Karolinska institutet. År 1869 fick han en professur i plastisk anatomi vid Konstakademien. Sedan 1884 var han hedersledamot av Konstakademien. Qvarnström ansåg honom vara en av akademiens bästa elever i skulptur. Bland hans tidiga arbeten märks flera skulpturer med folklivsmotiv och fornnordiska ämnen. Han utförde även en rad porträttbyster bland annat av professor Anders Retzius samt en Hippokratesbyst för Svenska läkaresällskapet. Han tecknade en lång serie bilder av människokroppen avsedda för en lärobok i anatomi, vilka emellertid förstördes i samband med branden vid Centraltryckeriet 1875.
Familj
[redigera | redigera wikitext]Hans föräldrar var lantbrukaren Samuel Johan Curman (1801–1865) och Maria Carolina (född Strömberg). Han gifte sig 1878 med Calla Liljenroth (född Lundström), med vilken han fick barnen Sigurd Curman, Ingrid Fries, Nanna Fries och Carl G. Curman.
Badhusanläggning i Lysekil
[redigera | redigera wikitext]Curman blev 1859 badläkare i Lysekil, och fick 1863 uppdraget att anordna en ny badhusanläggning. 1872–88 var han Lysekils intendent. 1866 uppgjorde han planen till en offentlig badinrättning i Stockholm och bildade Stockholms badhusaktiebolaget (anläggningar Malmtorgsbadet samt dess senare filialanläggning Sturebadet) samt ledde iordningställandet av detta projekt. Han ledde senare även organiserandet av Stockholms övriga badinrättningar. 1876–83 var han ledamot av styrelsen för Tekniska skolan i Stockholm och 1875–96 ledamot av Gymnastiska centralinstitutets direktion.
Bibiliografi i urval
[redigera | redigera wikitext]- Om romerska bad och finska badstugor, 1871
- Meddelande om massage etc., 1873
- Bidrag till kännedomen om klimat och bad vid Sveriges vestkust. I. Studier öfver Nordsjökusternas sommarklimat, 1876-77
- Kortfattad badlära och dietetik i A. Levertins Svenska brunnar och bad
- Om bad och badning i Helsovännens Flygskrifter, 1892
Fotografier tagna av Carl Curman
[redigera | redigera wikitext]-
Okänd kvinna poserar som en grekisk eller romersk musa eller gudinna, 1880-1890.
-
Interiör med fris och hund i Curmans villa på Floragatan 3, 1880-1890.
Curman är representerad vid bland annat Nationalmuseum[10] och med fotografier vid ett flertal svenska museer samt i Riksantikvarieämbetets arkiv.
Se även
[redigera | redigera wikitext]Källor
[redigera | redigera wikitext]- Denna artikel är helt eller delvis baserad på artikeln Curman, Carl Peter Svenskt biografiskt handlexikon (SBH), utgiven 1906.
- Svenskt konstnärslexikon del I, sid 327, Allhems Förlag, Malmö. Libris 8390293
Noter
[redigera | redigera wikitext]- ^ [a b c d e] C. D. Josephson, Carl P Curman, s. 459, läst: 7 december 2016.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] KulturNav, Carl Peter Curman, läst: 9 oktober 2017.[källa från Wikidata]
- ^ Folkräkningar (Sveriges befolkning) 1880, Riksarkivet, Curman, Carl Peter, f. 1833 i Sjögestad Östergötlands län, Professor, läs onlineläs online, läst: 5 april 2018.[källa från Wikidata]
- ^ Folkräkningar (Sveriges befolkning) 1890, Riksarkivet, Curman, Carl Peter, f. 1833 i Sjögestad Östergötlands län, Professor, läs onlineläs online, läst: 5 april 2018.[källa från Wikidata]
- ^ Folkräkningar (Sveriges befolkning) 1900, Riksarkivet, Curman, Carl, f. 1833 i Sjögestad Östergötlands län, Professor, läs onlineläs online, läst: 5 april 2018.[källa från Wikidata]
- ^ Curman, CARL PETER, Svenskagravar.se, läs online, läst: 29 april 2017.[källa från Wikidata]
- ^ Sten nr 111 – Carl Peter Curman, Norra begravningsplatsen.se, läs online, läst: 29 april 2017.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] Folkräkningar (Sveriges befolkning) 1910, Riksarkivet, Curman, Carl, f. 1833 i Sjögestad Östergötlands län, Medicine professor f.d., läs onlineläs online, läst: 5 april 2018.[källa från Wikidata]
- ^ Sveriges dödbok 1901–2009, DVD‐ROM, Version 5.00, Sveriges Släktforskarförbund (2010): Curman, Carl Peter
- ^ Nationalmuseum
Vidare läsning
[redigera | redigera wikitext]- Josephson,C.D.: Carl Curman i Svenskt biografiskt lexikon (1931)
- Rådström, Anne Marie (1991). ”Balneologen Curman i Lysekil.”. Bohuskust (1991): sid. [180]-199 : ill. (vissa i färg). Libris 8735685
Externa länkar
[redigera | redigera wikitext]- Carl Curmans bilder på Flickr Commons
- Förteckning över Carl Curmans arkiv i Antikvarisk-topografiska arkivet vid Riksantikvarieämbetet. Nationell Arkivdatabas (NAD)
Wikimedia Commons har media som rör Carl Curman.
|