Forsvik
Forsvik | |
Tätort | |
Forsviks bruk
| |
Land | |
---|---|
Landskap | Västergötland |
Län | Västra Götalands län |
Kommun | Karlsborgs kommun |
Distrikt | Undenäs distrikt |
Koordinater | 58°34′48″N 14°26′3″Ö / 58.58000°N 14.43417°Ö |
Area | 83 hektar (2020)[2] |
Folkmängd | 323 (2020)[1][2] |
Befolkningstäthet | 3,9 inv./hektar |
Tidszon | CET (UTC+1) |
- sommartid | CEST (UTC+2) |
Tätortskod | T5248[3] |
Beb.områdeskod | 1446TB101 (1960–)[4] |
Geonames | 2713910 |
Ortens läge i Västra Götalands län
| |
Wikimedia Commons: Forsvik | |
SCB:s bebyggelseområdesavgränsning Redigera Wikidata |
Forsvik är en tätort i Karlsborgs kommun, belägen vid Göta kanal på den södra gränsen av skogen Tiveden, mellan sjöarna Viken och Bottensjön.
Historia
[redigera | redigera wikitext]Orten har fått sitt namn av gården Forsvik, 1388 skrivet Forswik och syftar på en vik av Bottensjön.[5]
I en skrift 1410 framgår det att Vadstena kloster i början av 1400-talet blev ägare till Forsviks kvarn. I klostrets jordeböcker beskrivs att det i Forsvik år 1447 fanns både en mjölkvarn och en sågkvarn, vilket var en dåtida benämning av ett vattendrivet sågverk. Där sågades troligen timmer för byggandet av Vadstena kloster. I jordeboken från 1457 omnämns första gången en vattendriven hammarsmedja och traditionen att förädla järn, trä och jordbruksprodukter fortsatte sedan i olika former de kommande 500 åren i det som kom att kallas Forsviks bruk.
AB Forsviks Skogars sågverk ansågs vara Sveriges äldsta sågverk till våren 1999, då det lades ned. När sågverket var som mest högproduktivt hade det totalt 360 anställda.
Den första mer betydande gjutjärnsbron i landet invigdes 1815 och är en handvevad klaffbro över Göta kanal. Konstruktionen har sitt ursprung i typritningar utförda 1810 av Thomas Telford för Forth-Clydekanalen i Skottland. De 42 ingående delarna göts vid Stavsjö styckebruk i Södermanland.[6] Bron användes fram till 1956, då en ny motoriserad klaffbro byggdes vid den övre slussporten mot sjön Viken.
En koleraepidemi utbröt i Forsvik 1866 och tog 35 människors liv. Detta drabbade Forsvik hårt, i synnerhet Tobro. År 1866 fanns ingen kyrkogård i Forsvik, utan begravningar skedde i Undenäs, en mil bort. Man beslöt därför, att bygga en kolerakyrkogård i Forsvik. Gravplatsen ligger avsides i skogen utmed gamla Undenäsvägen - en bit bort från Forsviks kyrkogård. Området är inhägnat med gjutna stolpar, som tillverkats på Forsviks bruk. Det ligger 15 personer begravda på kolerakyrkogården.[7]
I Forsvik byggdes 2009 en kopia på hjulångaren Eric Nordevall som förliste 1856 på Vättern.
Forsviks bruk fick 2008 priset Årets industriminne av Svenska Industriminnesföreningen.[8]
Befolkningsutveckling
[redigera | redigera wikitext]Befolkningsutvecklingen i Forsvik 1960–2020[9] | ||||
---|---|---|---|---|
År | Folkmängd | Areal (ha) | ||
1960 | 632 | |||
1965 | 536 | |||
1970 | 578 | |||
1975 | 667 | |||
1980 | 562 | |||
1990 | 525 | 79 | ||
1995 | 479 | 85 | ||
2000 | 374 | 83 | ||
2005 | 365 | 83 | ||
2010 | 342 | 83 | ||
2015 | 323 | 83 | ||
2020 | 323 | 83 | ||
Samhället
[redigera | redigera wikitext]Forsviks bebyggelse ligger omkring forsen som förbinder sjöarna Viken och Bottensjön. Forsviks kyrka från 1934 ligger strax norr om samhället.
Bostadsområden är[källa behövs]:
- Tobro
- Flugebyn
- Hagen
- Herrgården
- Docenten
- Bergskanalen
- Bruket
- Spetsnäset
- Lugnet
- Lackåsen
- Bleckstigen
- Grönhult
Kommunikationer
[redigera | redigera wikitext]Vägtrafik
[redigera | redigera wikitext]Forsvik ligger utmed Länsväg 202. Närmaste större väg är riksväg 49 som går mellan Lidköping och Askersund, vilken passerar Karlsborg.
Länstrafikens bussar, kör sommartid 4-5 turer varje vardag sträckan Karlsborg - Forsvik.
Vattentrafik
[redigera | redigera wikitext]Göta Kanal passerar Forsvik och här finns kanalens äldsta sluss från 1813. Göta kanal trafikeras sommartid av många fritidsbåtar och en del passagerarfartyg. I Forsvik finns kanalens äldsta, största och högsta sluss som är ett populärt besöksmål.
Utbildning
[redigera | redigera wikitext]Forsviks Friskola är en F-6-skola med ett 100-tal elever. Skolan driver även två förskoleavdelningar.[10]
Kultur och nöjen
[redigera | redigera wikitext]Forsviksdagarna
[redigera | redigera wikitext]En årlig tillställning där olika verksamheter äger rum på Forsviks bruk och i den centrala delen av Forsvik. Kanalteater, marknad, verksamheter i smedja, gjuteri, varv och kvarn finns ofta i programmet. Tillställningen pågår i två dagar i början av Juli.[11]
Forsviks bruk
[redigera | redigera wikitext]Från 1400-talet fram till 1977 var Forsvik en viktig industriort. Kvarn, sågverk, hammarsmedjor, träsliperi, gjuteri och mekanisk verkstad har funnits där genom historien[12]. Idag är Forsviks bruk ett industrihistoriskt museum som drivs av Västarvet; Västra Götalandsregionens natur- och kulturarvsförvaltning[13].
Kolmilan i Flugebyn
[redigera | redigera wikitext]Kolmilan i Flugebyn tänds varje år den sista lördagen i augusti och drivs av föreningen "IDEELL KULTUR".[14][15]
Gjuteri
[redigera | redigera wikitext]Gjuteriet vid Forsviks bruk håller gjuterikurser tillsammans med Forsviks Hantverk & Gjuteri.[16]
Idrott
[redigera | redigera wikitext]Västra Vätterleden går genom Forsvik. Tätortens idrottsförening Forsviks IF bildades 1919.[17]
Se även
[redigera | redigera wikitext]Galleri
[redigera | redigera wikitext]-
Den gamla handvevade klaffbron.
-
M/S Diana slussar.
-
M/S Diana på väg mot sjön Viken.
-
Forsvik smedja.
Referenser
[redigera | redigera wikitext]Noter
[redigera | redigera wikitext]- ^ Statistiska tätorter 2018 – befolkning, landareal, befolkningstäthet, SCB, 23 mars 2021, läs online.[källa från Wikidata]
- ^ [a b c] Statistiska tätorter 2020, befolkning, landareal, befolkningstäthet per tätort, SCB, 24 november 2021, läs online.[källa från Wikidata]
- ^ Befolkning i tätorter 1960-2010, SCB, läs online, läst: 11 mars 2014.[källa från Wikidata]
- ^ Kodnyckel för SCB:s statistiska tätorter och småorter - Koppling mellan gammalt och nytt kodsystem, SCB, 11 november 2021, läs online.[källa från Wikidata]
- ^ Mats Wahlberg, red (2003). Svenskt ortnamnslexikon. Uppsala: Institutet för språk och folkminnen. Libris 8998039. ISBN 91-7229-020-X. https://isof.diva-portal.org/smash/get/diva2:1175717/FULLTEXT02.pdf
- ^ Bedoire, Fredric (2015). Den svenska arkitekturens historia. 1800-2000. Stockholm: Norstedts i samarbete med Stockholms byggnadsförening och Kungl. konsthögskolan. sid. 12. Libris 17843292. ISBN 9789113067056
- ^ 150 år sedan koleran kom till Forsvik
- ^ ”Forsviks Bruk/ Industriminne”. Västsverige / Karlsborg. http://www.vastsverige.com/karlsborg/b/45222/Forsviks-Bruk-Industriminne. Läst 11 november 2017.
- ^ ”Landareal per tätort, folkmängd och invånare per kvadratkilometer. Vart femte år 1960 - 2016”. Statistiska centralbyrån. Arkiverad från originalet den 13 juni 2017. https://web.archive.org/web/20170613011648/http://www.statistikdatabasen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START__MI__MI0810__MI0810A/LandarealTatort/?rxid=ff9309f9-7ecb-480f-a73c-08d86b3e56f8. Läst 18 maj 2017.
- ^ Forsviks friskola
- ^ Forsviksdagarna[död länk]
- ^ ”Forsviks bruk”. http://www.forsviksbruk.se/. Läst 28 september 2017.
- ^ ”Forsviks bruk - Västarvet”. www.vastarvet.se. http://www.vastarvet.se/museer/forsviks-bruk/. Läst 28 september 2017.
- ^ Kolmilan i Flugebyn
- ^ ”IDEELL KULTUR”. Arkiverad från originalet den 9 oktober 2017. https://web.archive.org/web/20171009152207/http://kolmilanflugebyn.se/about#. Läst 11 maj 2017.
- ^ Forsviks Hantverk & Gjuteri
- ^ Forsviks IF
Vidare läsning
[redigera | redigera wikitext]- Ahlberg, Sven Olof; Lundgren Per (1996). Kontoret: vid Forsviks Bruk. Göteborg: Univ., Institutionen för kulturvård. Libris 10467381
- Bergström, Lars (1996). ”Hus 1 i Forsvik: arbetarbostad ombyggd till vandrarhem”. Bygga och bo / [redaktionsutskott: G. Berggren ... ; redigering: Agneta Boqvist] ([Skara] : [Skaraborgs länsmuseum], 1996): sid. 239-242 : ill.. Libris 2286635
- Bergström, Lars; Hedin Mikael (1997). Nils & John Ericsson i Forsvik. Skriftserie om Forsvik, 1400-6707 ; 3. Forsvik: Forsviks industriminnen. Libris 7797723. ISBN 91-972622-2-6
- Bremsjö, Sven; Bremsjö Bo, Bergström Lars (1995). Bruksbilder: boken om Forsvik : ett urval bilder från två utställningar i Forsviks industriminnen 1987 och 1994. Skriftserie om Forsvik, 1400-6707 ; 1. Forsvik: Intressefören. Gamla Forsvik. Libris 7797721. ISBN 91-972622-0-X
- Cardholm Monica, red (1992). Brukssamhället som uppväxtmiljö: Forsvik under mellankrigstiden. Göteborgs universitet, Institutionen för kulturvård, 1101-3303 ; 1992:3. Göteborg: Univ., Institutionen för kulturvård. Libris 1450127
- Carshult, B. Gösta (1969). Ett försök till kort historik över Forsviks bruksegendom. [S.l.]: [s.n.]. Libris 1695709
- Beckewi Ulla, red (1991). Forsviks bruk åter i bruk: ett förslag till återbruk. Göteborgs universitet, Institutionen för kulturvård, 1101-3303 ; 1991:11. Göteborg: Univ., Institutionen för kulturvård. Libris 1450147
- Forsviks bruk (1863-1897). [Priskuranter]. Forsvik. Libris 14799931. http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:kb:vardagstryck-8417634
- Forsviks industriminnen. Forsvik: Forsviks industriminnen. 1989. Libris 10520213. ISBN 91-7980-695-3
- Glasmästar, Eva; Henriksen Marie (1995). Som ett rinnande vatten...: Forsviks sluss, Göta kanal, och vattenreglering i Forsvik. Göteborgs universitet, Institutionen för kulturvård. Göteborg: Univ., Institutionen för kulturvård. Libris 10471373
- Julihn, Eric (2004). Forsvik: ett bruk i Sverige. Skriftserie om Forsvik, 1400-6707 ; 6. Forsvik: Forsviks industriminnen. Libris 9624071. ISBN 91-972622-5-0 (inb.)
- Kainert, Helen; Lindstedt Torbjörn (1995). Forsviks kvarn. Göteborg: Univ., Institutionen för kulturvård. Libris 10471352
- Klippås, Gunnar (1984). ”Något om Göta kanals anläggningar vid Forsvik.”. Västgötabygden (Lidköping : Västergötlands hembygdsförbund, 1946-) 1984 (39),: sid. 535-537 : ill.. ISSN 0346-4954. ISSN 0346-4954 ISSN 0346-4954. Libris 3000335
- Wikenros, Ingemar (1997). Forsvik och Göta kanal: Kanalbolagets arkiv berättar. [Mariestad]: [I. Wikenros]. Libris 2361188
- Wikenros, I.: Forsviks bruk och släkten Tham. Mariestad 1990.
|