Hispaniolapalmkråka
Hispaniolapalmkråka Status i världen: Livskraftig (lc)[1] | |
| |
Systematik | |
---|---|
Domän | Eukaryoter Eukaryota |
Rike | Djur Animalia |
Stam | Ryggsträngsdjur Chordata |
Understam | Ryggradsdjur Vertebrata |
Klass | Fåglar Aves |
Ordning | Tättingar Passeriformes |
Familj | Kråkfåglar Corvidae |
Släkte | Corvus |
Art | Hispaniolapalmkråka C. palmarum |
Vetenskapligt namn | |
§ Corvus palmarum | |
Auktor | Württemberg, 1835 |
Utbredning | |
Synonymer | |
Palmkråka (palmarum sensu lato) | |
Hispaniolapalmkråka[2] (Corvus palmarum) är en fågel i familjen kråkfåglar inom ordningen tättingar.[3] Den förekommer enbart på ön Hispaniola i Västindien.
Utseende och läte
[redigera | redigera wikitext]Hispaniolapalmkråkan är en rätt liten (34–38 cm) helsvart kråka. Näbben är förhållandevis kraftig med ordentlig befjädrad ovansida. Hispaniolakråkan har längre näbb med mindre befjädring ovan. Den är vidare något större och har röda, ej mörka ögon. Hispaniolapalmkråkan har ett rakt och hårt "raaah" som läte, avvikande från hispaniolakråkan.
Kubapalmkråka, ofta behandlad som underart till palmarum, är något mindre och mattare färgad än hispaniolapalmkråkan och hanen har också något längre tarser men kortare näbb.[4] Lätena är mycket lika, kubapalmkråkans dock lite mindre vibrerande.[5]
Utbredning och systematik
[redigera | redigera wikitext]Hispaniolapalmkråka förekommer som namnet antyder på Hispaniola.[3] Den och kubapalmkråka (C. minutus) betraktas ofta som samma art, Corvus palmarum, bland annat av IUCN och BirdLife International.[1] International Ornithological Congress (IOC) med flera urskiljer den dock som egen art och denna linje följs här.[3][4][6] Båda palmkråkorna står nära nordamerikanska fiskkråkan.[4]
Levnadssätt
[redigera | redigera wikitext]Hispaniolapalmkråkan hittas i tallskogar, arida buskmarker och höglänt terräng, ofta på högre höjder (1300–1900 meters höjd) där tallar blandas med spridda lundar och majsodling på branta slätter. Den kan också ses i låglänta skogar, sumpskogar, torra slätter och beskogade raviner. Liksom många andra kråkfåglar är den en allätare som kan ta ryggradslösa djur, små ryggradsdjur som ödlor och frukt. Den har dock inte noterats ta as. Fågeln födosöker i träd och på marken i par och smågrupper med upp till 20 individer, exceptionellt upp till 200.[7]
Status
[redigera | redigera wikitext]IUCN kategoriserar arten som livskraftig men inkluderar då även palmarum i bedömningen.[1] På Hispaniola är arten inte ovanlig, men är huvudsakligen begränsad till skogsområden. Tidigare var den mycket vanlig, men utbredningsområdet och beståndet har minskat till följd av skogsavverkningar, framför allt i Haiti.[7] För statusen på Kuba, se artikeln om kubapalmkråkan.
Referenser
[redigera | redigera wikitext]- ^ [a b c] Birdlife International 2018 Corvus palmarum . Från: IUCN 2018. IUCN Red List of Threatened Species. Version 2018-2. Läst 1 mars 2019.
- ^ BirdLife Sverige (2021) Officiella listan över svenska namn på alla världens fågelarter
- ^ [a b c] Gill, F & D Donsker (Eds). 2015. IOC World Bird List (v 5.2). doi : 10.14344/IOC.ML.5.2.
- ^ [a b c] Jønsson, K.A., Fabre, P.H. and Irestedt, M. (2012). Brains, tools, innovation and biogeography in crows and ravens. BMC Evol. Biol. 12: 72.
- ^ Boesman, P. (2016). Notes on the vocalizations of Palm Crow (Corvus palmarum). HBW Alive Ornithological Note 209. In: Handbook of the Birds of the World Alive. Lynx Edicions, Barcelona.
- ^ Garrido, O.H., Reynard, G.B. and Kirkconnell, A. (1997). Is the Palm Crow, Corvus palmarum (Aves: Corvidae), a monotypic species? Orn. Neotropical. 8(1): 15–21.
- ^ [a b] Marzluff, J. and C. J. Sharpe (2020). Palm Crow (Corvus palmarum), version 1.0. In Birds of the World (J. del Hoyo, A. Elliott, J. Sargatal, D. A. Christie, and E. de Juana, Editors). Cornell Lab of Ornithology, Ithaca, NY, USA. https://doi.org/10.2173/bow.palcro2.01
Externa länkar
[redigera | redigera wikitext]Wikispecies har information om Corvus palmarum.
Wikimedia Commons har media som rör Corvus palmarum.
- Läten på xeno-canto.org
|