Hjalmar Palmstierna
Hjalmar Palmstierna | |
Tid i befattningen 6 februari 1888–22 juni 1892 | |
Monark | Oscar II |
---|---|
Statsminister | Gillis Bildt Gustaf Åkerhielm Erik Gustaf Boström |
Företrädare | Gustaf Peyron den yngre |
Efterträdare | Axel Rappe |
Ledamot av Sveriges riksdag
| |
Mandatperiod 1865–1866 1888–1890 1900–1909 | |
Valkrets | Ridderskapet och adeln 1865–1866 Stockholms stads valkrets 1888–1890 Jönköpings läns valkrets 1900–1909 |
Uppdrag i riksdagen | |
Ledamot för Ridderskapet och adeln 1865–1866 Ledamot av andra kammaren 1888–1890 Ledamot av första kammaren 1900–1909 | |
Född | 31 mars 1836 Stockholm |
Död | 21 februari 1909 (72 år) Stockholm |
Nationalitet | |
Politiskt parti | Första kammarens protektionistiska parti 1900–1907 |
Övrig politisk anknytning |
Nya lantmannapartiet 1888–1890 |
Yrke | Friherre Militär |
Ministär | Regeringen Gillis Bildt Regeringen Åkerhielm Regeringen Boström I |
Militärtjänst | |
I tjänst för | |
Försvarsgren | Svenska armén |
Tjänstetid | 1849–1892 |
Grad | Generalmajor |
Nils Axel Hjalmar Palmstierna (i riksdagen kallad Palmstierna i Stockholm och senare i Jönköping), född 31 mars 1836 i Stockholm, död där 21 februari 1909, var en svensk friherre, militär, politiker och ämbetsman.
Bakgrund
[redigera | redigera wikitext]Hjalmar Palmstierna var son till översten och landshövdingen friherre Otto Palmstierna och friherrinnan Lovisa Eleonora Rudbeck. Han blev underlöjtnant vid Vendes artilleriregemente 1854, ordonnansofficer 1865 och 1869 adjutant hos prins Oscar. År 1873 blev han major och chef för artilleristaben, var generalintendent 1883-92, och blev generalmajor 1887. Under sin tid som officer skrev han läroböcker för infanteriofficerare. Vid riksdagen 1865–1866 var han representant för riddarskapet och adeln.[1]
Han ställde upp i det ordinarie andrakammarvalet 1887 och blev invald efter att frihandelsvalsedeln hade ogiltigförklarats. 1888 blev han krigsminister efter att riksmarskalken Gillis Bildt hade blivit utsedd av Palmstiernas gamle chef kung Oscar II. Under sin tid verkade han för en försvarsreform, men han fick gå efter uttalandet "Det är herrarnas plikt att votera för de 90 dagarna" vilket besvarades av skåningen Hans Andersson i Västra Nöbbelöv "Jag för min del röstar icke på kommando".
Han ersattes av Axel Rappe och blev tack vare Boström och civilminister Lennart Groll utsedd till landshövding i Jönköpings län vilket han var fram till 1906. Han blev efter tio års frånvaro från riksdagen uppflyttad till Första kammaren 1900. Han satt bland annat i Försvarsutskottet 1901 och Statsutskottet 1905–1907. När han dog 1909 var han ledamot av Sveriges riksdag.
Palmstierna skrev två egna riksdagsmotioner om höjda arvoden till statsdepartementens expeditionschefer och om ersättning till kungen för representationsutgifter. Palmstierna var även ledamot av Kungliga Lantbruksakademien samt av Kungliga Krigsvetenskapsakademien.
Han gifte sig 1868 med Sofia Charlotta Wilhelmina Blomstedt. Deras dotter Ellen Palmstierna blev ordförande i föreningen Rädda Barnen, medan sonen Henrik Palmstierna blev arméofficer.
Utmärkelser
[redigera | redigera wikitext]Svenska utmärkelser
[redigera | redigera wikitext]Riddare och kommendör av Kungl. Maj:ts orden (Serafimerorden), 6 juni 1907.[2]
Konung Oscar II:s och Drottning Sofias guldbröllopsminnestecken, 1907.[2]
Konung Oscar II:s jubileumsminnestecken, 1897.[2]
Kommendör med stora korset av Svärdsorden, 1 december 1891.[3]
Kommendör av första klassen av Svärdsorden, 13 september 1888.[4]
Riddare av första klassen av Svärdsorden, 1875.[5]
Kommendör med stora korset av Nordstjärneorden, 1 december 1902.[6]
Kommendör av första klassen av Vasaorden, 1 december 1885.[7]
Utländska utmärkelser
[redigera | redigera wikitext]Storkorset av Badiska Zähringer Löwenorden, tidigast 1888 och senast 1890.[8][9]
Kommendör av andra klassen med eklöv av Badiska Zähringer Löwenorden, tidigast 1881 och senast 1888.[8][10]
Storkorset med svärd av Luxemburgska Adolf av Nassaus civil- och militärförtjänstorden, tidigast 1905 och senast 1908.[11][12]
Storkorset av Luxemburgska Adolf av Nassaus civil- och militärförtjänstorden, tidigast 1890 och senast 1894.[9][13]
Riddare av första klassen av Preussiska Kronorden, tidigast 1888 och senast 1890.[8][9]
Kommendör av första graden av Danska Dannebrogorden, tidigast 1881 och senast 1888.[8][10]
Kommendör av andra graden av Danska Dannebrogorden, senast 1877.[14]
Riddare av andra klassen av Preussiska Röda örns orden, tidigast 1877 och senast 1881.[10][14]
Riddare av andra klassen av Ryska Sankt Annas orden, senast 1877.[14]
Riddare av första klassen av Norska Sankt Olavs orden, 1871.[15]
Riddare av Österrikiska Leopoldsorden, senast 1877.[14]
Referenser
[redigera | redigera wikitext]Noter
[redigera | redigera wikitext]- ^ Carlquist, Gunnar, red (1937). Svensk uppslagsbok. Bd 20. Malmö: Svensk Uppslagsbok AB. sid. 1214
- ^ [a b c] Kungl. Serafimerorden. i Svensk rikskalender 1909
- ^ Kungl. Svärds-Orden. i Sveriges statskalender 1905
- ^ Sveriges statskalender för år 1890. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner. 1889. sid. 392
- ^ Riddare af Kongl. Svärds-Orden. i Sveriges statskalender 1877
- ^ Kungl. Nordstjärne-Orden. i Sveriges statskalender 1905
- ^ Kungl. Vasaorden. i Svensk rikskalender 1909
- ^ [a b c d] Sveriges statskalender för år 1888. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner. 1887. sid. 57
- ^ [a b c] Sveriges statskalender för år 1890. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner. 1889. sid. 49
- ^ [a b c] N:o 2. Kongl. Göta Artilleri-Regemente. i Sveriges statskalender 1881
- ^ Länsstyrelserna. i Sveriges statskalender 1905
- ^ Kungl. Serafimerorden. i Svensk rikskalender 1908
- ^ Sveriges statskalender för år 1894. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner. 1893. sid. 192
- ^ [a b c d] N:o 2. Kongl. Göta Artilleri-Regemente. i Sveriges statskalender 1877
- ^ Riddare af K. Norska S.t Olafs Orden. i Sveriges och Norges stats-kalender 1876
Tryckta källor
[redigera | redigera wikitext]- Tvåkammarriksdagen 1867-1970, band 2 (Almqvist & Wiksell International 1985), sida 175
Vidare läsning
[redigera | redigera wikitext]- Torgny Nevéus: N A Hjalmar Palmstierna i Svenskt biografiskt lexikon (1992-1994)
|
- Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Nya lantmannapartiet
- Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Första kammarens protektionistiska parti
- Sveriges krigsministrar
- Landshövdingar i Jönköpings län
- Svenska friherrar
- Ledamöter av Lantbruksakademien
- Ledamöter av Kungliga Krigsvetenskapsakademien
- Militärer från Stockholm
- Födda 1836
- Avlidna 1909
- Män
- Svenska militärer under 1800-talet
- Svenska generaler
- Ridderskapet och adelns riksdagsledamöter
- Riddare och kommendör av Kungl. Maj:ts Orden
- Mottagare av Serafimerorden
- Mottagare av Konung Oscar II:s och Drottning Sofias guldbröllopsminnestecken
- Mottagare av Konung Oscar II:s jubileumsminnestecken
- Kommendörer med stora korset av Svärdsorden
- Kommendörer med stora korset av Nordstjärneorden
- Kommendörer av första klass av Vasaorden
- Storkorset av Zähringer Löwenorden
- Kommendörer av andra klassen av Zähringer Löwenorden
- Storkorset av Adolf av Nassaus civil- och militärförtjänstorden
- Mottagare av Preussiska Kronordens första klass
- Kommendörer av första graden av Dannebrogorden
- Mottagare av Röda örns ordens andra klass
- Mottagare av Sankt Annas ordens andra klass
- Riddare av första klassen av Sankt Olavs orden
- Mottagare av Österrikiska Leopoldsorden
- Ämbetsmän från Stockholm
- Politiker från Stockholm
- Ätten Palmstierna