Szolnok
Szolnok | |||
Stad | |||
Stadshuset i Szolnok
| |||
|
|||
Land | |||
---|---|---|---|
Region | Norra Slättlandet | ||
Provins | Jász-Nagykun-Szolnok | ||
Distrikt | Szolnok | ||
Koordinater | 47°10′32″N 20°11′41″Ö / 47.17556°N 20.19472°Ö | ||
Area | 187,24 km² | ||
Folkmängd | 71 285 (2019-01-01)[1] | ||
Befolkningstäthet | 381 invånare/km² | ||
Borgmästare | Szalay Ferenc (Fidesz-KDNP) | ||
Tidszon | CET (UTC+1) | ||
- sommartid | CEST (UTC+2) | ||
Postnummer | 5000 | ||
Riktnummer | 56 | ||
Geonames | 715126 | ||
Stadens läge i Ungern
| |||
Webbplats: www.info.szolnok.hu | |||
Szolnok (tyska: Sollnock) är en stad i provinsen Jász-Nagykun-Szolnok i centrala Ungern. Staden är huvudort i provinsen Jász-Nagykun-Szolnok. Szolnok hade 71 285 invånare (2019).[1]
Historia
[redigera | redigera wikitext]Området har varit bebott sedan antiken. Före erövringen av Ungern var den bebodd av skyter, kelter och avarer. Ungrarna flyttade in i området under 900-talet.
Staden nämndes första gången 1075. Vid denna tiden var den huvudstaden i komitatet Szolnok. Den namngavs efter marskalken vid slottet. Under mongolernas invasion blev staden ödelagd, kung Béla IV flyttade nya invånare hit, men den fortsatte att vara en liten by i en lång tid.
Åren 1550–1551, då Osmanska riket hotade med att invadera landet blev slottet befäst och en stadsmur byggdes. Osmanerna belägrade slottet som överlämnades till dem den 4 september 1552.
Osmanerna byggde moskéer, ett allmänt bad och ett minaret i staden. De flesta byggnader har blivit förstörda sedan dess. Det enda turkiska codexet gjort i Ungern blev kopierat i Szolnok.
Staden befriades från det Osmanska riket år 1685, men den blev totalförstördes under revolutionen ledd av Frans II Rákóczy under det tidiga 1700-talet. Yttre Szolnok blev temporärt inräknat i Heves.
Szolnok började blomstra igen under 1700-talet. Kontrollen av floden Tisza och båttrafiken ökade stadens betydelse. Sedan 1847 har staden varit sammankopplad med Pest med järnväg.
Invånarna i Szolnok deltog i revolutionen mot Habsburgsstyret 1848–1849. Under slaget vid Szolnok besegrades österrikarna av Damjanichs arméer.
Efter ausgleich ökade stadens invånarantal och betydelse. År 1876 blev staden återigen huvudstad i sin provins. År 1879 hade staden redan 16 000 invånare.
Staden skadades under första- och andra världskriget. Många av invånarna flydde, sovjetiska armén hittade bara ett fåtal i staden.
Under socialisttiden började åter staden blomstra. Fabriker byggdes, och turismens betydelse växte då tempererade bad öppnades.
Szolok fick stadsrättigheter med provinsrättigheter den 13 november 1990.
Vänorter
[redigera | redigera wikitext]Szolnok har följande vänorter:[2]
Baia Mare, Rumänien, sedan 1990
Bielsko-Biała, Polen, sedan 1995
Eastwood, Storbritannien, sedan 2006
Forlì, Italien, sedan 1998
Jinzhong, Kina
Rakvere, Estland
Reutlingen, Tyskland, sedan 1990
Riihimäki, Finland, sedan 1969
Sanmenxia, Kina
Shoham, Israel, sedan 2001
Yuza, Japan, sedan 2004
Referenser
[redigera | redigera wikitext]- Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från engelskspråkiga Wikipedia, tidigare version.
Noter
[redigera | redigera wikitext]- ^ [a b] ”Detailed Gazetteer of Hungary”. www.ksh.hu. http://www.ksh.hu/apps/hntr.telepules?p_lang=EN&p_id=27854. Läst 6 juni 2020.
- ^ ”Partnerstädtische Kontakte”. Arkiverad från originalet den 15 augusti 2020. https://web.archive.org/web/20200815171136/http://info.szolnok.hu/alap.php?mid=529. Läst 16 oktober 2015.
Externa länkar
[redigera | redigera wikitext]Wikimedia Commons har media som rör Szolnok.
- Officiell webbplats