Vittis (gammalstavning: Hvittis eller Hwittis; finska: Huittinen) är en stad i landskapet Satakunta i Finland. Folkmängden i Vittis stad uppgår till cirka &&&&&&&&&&&09870.&&&&&09 870 invånare, och den totala arealen utgörs av &&&&&&&&&&&&0539.590000539,59 km². Centralorten i staden är Lauttakylä. Vittis stad gränsar till Kumo stad, Loimaa stad, Pungalaitio kommun, Sastamala stad och Säkylä kommun.
Vittis stad ingår i Björneborgs ekonomiska region.
Vittis stads språkliga status är enspråkigt finsk.
Vittis blev självständig kommun år 1865, köping 1972 och omvandlades till stad 1977.[6] Vid ingången av år 1892 bröt sig Kauvatsa ut ur Vittis kommun, och bildade av orten en självständig kommun. År 1919 gjorde Keikyä detsamma. 1 januari 2003 tillfördes ett område med 4 invånare från Kumo.[7] Vampula blev del av Vittis 2009.[8]
Vittis omnämns för första gången i dokument år 1366. Stadigvarande bosättning i trakten har dock existerat långt dessförinnan. Det sägs att det bodde folk i Sampu by redan under järnåldern. I Vittis, Kjulo och Kumos gemensamma gränspunkt står en stor sten, som i ett dokument från 1400-talet sägs vara en urgammal gränspåle. Fynd från 400-talet tyder på fast bosättning. Som Vittis äldsta by räknas Karhiniemi. Vittis första kyrka byggdes i Karhiniemi by på 1200-talet.[9]
Vittis kyrksocken har daterats till 1200-talet. Dock nämns den i handlingar först år 1366.[10] År 1639 bröt sig det historiska samhället Pungalaitio ut ur Vittis, och bildade ett eget pastorat. Därefter har bland annat några kapell avskilts från församlingen.
Byar som har tillhört Vittis församling i äldre tider: Hannula, Hirvelä, Huittistenkylä, Hurula, Kaharila, Kannila, Karhiniemi, Korkiakoski, Lauttakylä (Kirkonkylä), Leppäkoski, Loima, Löysälä, Matikkala, Mauriala, Mommola, Naatula, Nanhia, Pöyriälä, Raijala, Raskala, Rieskala, Riesola, Sampu, Sorvola och Suttila.[11]
Valår | VF | SDP | GRÖN | ÖVR | SAF | C | LFP | KD | SAML | Grafisk presentation, mandat och valdeltagande | TOT | % | Könsfördelning (M/K) |
1976 | 6 | 5 | | | 1 | 12 | 3 | 1 | 7 | | 35 | 81,0 | |
1980 | 5 | 5 | | | 2 | 13 | 2 | 1 | 7 | | 35 | 80,4 | |
1984 | 6 | 5 | | | 2 | 12 | | 1 | 9 | | 35 | 79,7 | |
1988 | 4 | 5 | | 1 | 1 | 14 | | 1 | 9 | | 35 | 78,4 | |
1992 | 5 | 5 | | | 2 | 12 | 1 | 1 | 9 | | 35 | 77,8 | |
1996 | 6 | 4 | | | 1 | 13 | | 1 | 10 | | 35 | 68,1 | |
2000 | 6 | 5 | | | 1 | 14 | | 1 | 8 | | 35 | 64,8 | |
2004 | 6 | 5 | | | 1 | 13 | | 1 | 9 | | 35 | 62,5 | |
2008 | 7 | 6 | | | 4 | 14 | | 1 | 11 | | 43 | 64,7 | |
2012 | 5 | 4 | 1 | | 6 | 10 | | 1 | 8 | | 35 | 62,7 | |
2017 | 3 | 4 | 1 | | 4 | 9 | | | 6 | | 27 | 60,3 | |
2021 | 3 | 5 | | 2 | 7 | 9 | | 1 | 8 | | 35 | 54,7 | |
- Kolumnen övriga representerar:
- För valet 2021 Huittisten parhaaksi yhteislista (2).
|
Data hämtat från Statistikcentralen och Doria.fi, Statistikcentralens digitaliserade historiska statistik |
Vittis har fem vänorter:[12]
Det verksamhetsområde som sysselsätter mest folk är livsmedelsförädling. Vittis lantbruk är långt specialiserat. I staden verkar också betydande företag inom maskin- byggnads- och väskbranschen, samt en mängd andra småföretag.[14]
Befolkningsutvecklingen i Vittis stad 1975–2020[15] |
---|
|
År | | | Folkmängd |
1975 | | 11 717 |
1980 | | 11 650 |
1985 | | 11 502 |
1990 | | 11 429 |
1995 | | 11 270 |
2000 | | 10 983 |
2005 | | 10 768 |
2010 | | 10 663 |
2015 | | 10 473 |
2020 | | 9 937 |
Anm: Uppgifterna avser förhållandena den 31 december nämnda år enligt områdesindelningen den 1 januari 2022. |
Befolkningen efter språk (modersmål) den 31 december 2022. Finska, svenska och samiska räknas som inhemska språk då de har officiell status i landet. Resten av språken räknas som främmande. För språk med färre än 10 talare är siffran dold av Statistikcentralen på grund av sekretesskäl.[16][17]
Språk |
Talare 2022-12-31
|
Antal |
Andel (%)
|
Hela befolkningen |
9 745 |
100,0
|
Inhemska språk totalt |
9 314 |
95,6
|
Finska |
9 297 |
95,4
|
Svenska |
17 |
0,2
|
Främmande språk totalt |
431 |
4,4
|
Ryska |
85 |
0,9
|
Ukrainska |
83 |
0,9
|
Estniska |
81 |
0,8
|
Polska |
28 |
0,3
|
Turkiska |
24 |
0,2
|
Thailändska |
23 |
0,2
|
Arabiska |
20 |
0,2
|
Engelska |
13 |
0,1
|
Somaliska |
12 |
0,1
|
Persiska |
11 |
0,1
|
Språk med färre än 10 talare |
51 |
0,5
|
|
Andel av befolkningen som talar inhemska respektive främmande språk.
|
|
Lauttakylän Luja har ett representativt lag i II-divisionen ishockey.[18] Klubben också har aktivitet i fotboll, friidrott, orientering, skidåkning och ringette.[19]
Vampulan Urheilijat har verksamhet i flera sporter, bland annat ett elitlag i volleyboll.
-
Centrala Vittis
-
-
Gamla trähus i Vittis
- Webbkällor
- Noter
- ^ [a b] ”Finlands areal kommunvis 1.1.2016”. Lantmäteriverket. 1 januari 2016. http://www.maanmittauslaitos.fi/sites/default/files/alat16_su_nimet_0.xlsx. Läst 2 april 2016.
- ^ [a b c d] ”Befolkning efter ålder (1-års) och kön områdesvis, 1972-2021”. Statistikcentralen. 31 mars 2022. https://pxdata.stat.fi/PxWeb/pxweb/sv/StatFin/StatFin__vaerak/statfin_vaerak_pxt_11re.px. Läst 22 mars 2023.
- ^ Skattebyråerna (sökfunktion) (finska) Läst 25 februari 2015.
- ^ Kommunförteckning, Nödcentralsverket (pdf-format) Arkiverad 21 augusti 2019 hämtat från the Wayback Machine. (finska) Läst 9 februari 2015.
- ^ Satakunta räddningsverk Arkiverad 3 februari 2015 hämtat från the Wayback Machine. (finska) Läst 9 februari 2015.
- ^ ”Kommuninfo” (på finska). Vittis stad. http://www.huittinen.fi/tietoa_huittisista/kuntainfo. Läst 10 februari 2015.. .
- ^ (på finska och svenska) (
PDF) Befolkning kommunvis och i storleksordning 31.12.2002. Finlands officiella statistik. "Befolkning 2003:2". Helsingfors: Statistikcentralen. 2003. sid. 5 (6 i pdf:en). ISBN 952-467-144-1. https://www.doria.fi/bitstream/handle/10024/158298/xvaksu_200200_2003_dig.pdf?sequence=1&isAllowed=y. Läst 29 mars 2023
- ^ ”Vampula - Etusivu” (på finska). https://www.vampula.fi/. Läst 10 december 2022. (finska)
- ^ ”Historiatietoja ja vaikuttajia” (på finska). Vittis stads webbplats. http://www.huittinen.fi/tietoa_huittisista/historiaa_taustoja_ja_vaikuttajia. Läst 10 februari 2015. (finska).
- ^ Palola, A.-P: Yleiskatsaus Suomen keskiaikaisten seurakuntien perustamisajankohdista (Översikt över grundläggandet av de medeltida församlingarna i Finland), Faravid 18-19 (1994/1995), s. 82, Finlands medeltidsurkunder I, Helsingfors 1910, nr 747
- ^ ”Huittinen” (på svenska/finska). Genealogiska Samfundet i Finland. http://hiski.genealogia.fi/seurakunnat/srk?CMD=SRK&ID=100&TYPE=HTML&LANG=SE. Läst 10 februari 2015. (finska).
- ^ Huittisten ystävyyskunnat
- ^ Vänorter på Finland ambassad i Berlins sidor, läst 14 oktober 2015
- ^ Allmänt om Vittis, Vittis stads webbplats (finska) Läst 10 februari 2015.
- ^ ”11re -- Befolkning efter ålder (1-års) och kön områdesvis, 1972-2021”. Statistikcentralens PX-Web databaser. Statistikcentralen. https://pxdata.stat.fi/PxWeb/pxweb/sv/StatFin/StatFin__vaerak/statfin_vaerak_pxt_11re.px/. Läst 27 mars 2023.
- ^ ”11rm -- Språk efter kön kommunvis, 1990-2022”. Statistikcentralen. https://statfin.stat.fi/PxWeb/pxweb/sv/StatFin/StatFin__vaerak/statfin_vaerak_pxt_11rm.px/. Läst 27 april 2023.
- ^ ”11ra -- Nyckeltal för befolkningen efter område, 1990-2022”. Statistikcentralen. https://statfin.stat.fi/PxWeb/pxweb/sv/StatFin/StatFin__vaerak/statfin_vaerak_pxt_11ra.px/. Läst 27 april 2023.
- ^ ”Jääkiekko”. Arkiverad från originalet den 25 mars 2023. https://web.archive.org/web/20230325231410/https://www.lauttakylanluja.fi/jaakiekko2/. Läst 29 juni 2023.
- ^ ”Lauttakylän Luja ry”. Arkiverad från originalet den 10 juni 2023. https://web.archive.org/web/20230610014244/https://www.lauttakylanluja.fi/seuran-esittely2/. Läst 29 juni 2023.