Muro (Mallorca)
Localització | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Estat | Espanya | ||||
Comunitat autònoma | Illes Balears | ||||
Illa | Mallorca | ||||
Comarques | Pla de Mallorca | ||||
Conté la subdivisió | |||||
Població humana | |||||
Població | 7.825 (2023) | ||||
Gentilici | murer, murera | ||||
Idioma oficial | català | ||||
Geografia | |||||
Part de | |||||
Superfície | 58,55 km² | ||||
Longitud de la costa | 5,2 | ||||
Altitud | 83 m | ||||
Limita amb | |||||
Patrocini | Joan Baptista | ||||
Organització política | |||||
• Alcalde | Martí Fornés Carbonell (2015–) | ||||
Membre de | |||||
Pressupost | 11.611.186,41 € (2018) | ||||
Identificador descriptiu | |||||
Codi postal | 07440 | ||||
Fus horari | |||||
Prefix telefònic | 86 | ||||
Codi INE | 07039 | ||||
Altres | |||||
Agermanament amb | |||||
Lloc web | ajmuro.net | ||||
Muro és una vila i municipi de Mallorca, situat al centre-nord de l'illa, a la comarca del Pla de Mallorca. Limita amb els termes municipals d'Alcúdia, Llubí, Sa Pobla, Santa Margalida i amb la mar.
Nom
[modifica]El topònim de Muro és interpretat generalment com a provinent del llatí murus, 'paret', a través del romanç prejaumí propi de l'illa abans de la conquesta islàmica,[1][2] potser en referència a l'aspecte que ofereix arribant per la banda est.[3] No obstant això, també té una interpretació a partir de l'àrab, segons la qual podria ser una transcripció errònia de muruj (àrab: مُرُوج), plural de marj 'prat', en referència a les terres humides de l'Albufera.[4][5] Una tercera hipòtesi exposa la possibilitat que sigui un topònim portat per colons de la Cora de València provinents de Muro del Comtat.[6]
Població
[modifica]Comprèn dues entitats de població: Muro i la Platja de Muro.
Entitat de població | Habitants (2006) |
---|---|
Muro | 6.300 |
Platja de Muro | 417 |
Font: IBESTAT |
Els llinatges més comuns de Muro són Perelló, Ramis, Moragues, Forners (Fornés), Serra i Sastre.[7]
Història
[modifica]Els orígens del poblament a la zona de Muro es remunten a l'edat del coure. De fet, un dels pocs assentaments excavats d'aquesta època és el de Ca na Cotxera, a prop de Son Perera. De l'edat del bronze se'n tenen poques traces, mentre que de l'edat del ferro en destaquen grans poblats talaiòtics com el de Son Perera, talaiots isolats com el de la Font de Son Morei i talaiots quadrats com els de Son Serra. Les soles restes conegudes arqueològicament d'època romana són uns enterraments a la zona de l'Albufera (Son Sant Martí). No obstant això, la proximitat amb la ciutat romana de Pol·lèntia i la presència de ceràmica romana i de l'antiguitat tardana a diferents jaciments posttalaiòtics fa pensar en un poblament romà també de Muro.
Durant l'època musulmana de Mallorca, Muro formava el districte de Muruh, el qual amb la invasió cristiana va ser dividit entre les parròquies de Sant Joan de Muro i de Santa Margarida de Muro (corresponents als actuals municipis de Muro i de Santa Margalida)[8] i va ser adjudicat al comte Hug d'Empúries i al bisbe de Girona i a l'abat de Sant Feliu de Guíxols.[9]
Política i administració
[modifica]Candidatura | Cap de llista | Vots | Regidors | % vots | |
---|---|---|---|---|---|
Convergència Democràtica Murera | Martí Fornés Carbonell | 1.220 | 5 | 32,49 | |
Unió Independents de Muro | Rafel Gelabert Boyeras | 580 | 2 | 15,45 | |
Partit Socialista de les Illes Balears | Margarita Portells Sastre | 554 | 2 | 14,75 | |
Més per Mallorca | Jaume Payeras Serra | 483 | 2 | 12,86 | |
Partit Popular de les Illes Balears | Juan Escalas Noceras | 437 | 1 | 11,64 | |
Proposta per les Illes | Miquel Porquer Tugores | 437 | 1 | 11,64 | |
En blanc | 44 | - | 1,17 | ||
Total | 3.843 | 13 |
Festes i mercats
[modifica]Sant Antoni Abat
[modifica]Beneïdes de Sant Antoni. El dia de Sant Antoni Abat (17 de gener) és una festa tradicional i popular al poble. Sens dubte, és l'esdeveniment més assenyalat i esperat del calendari local. Gegantins foguerons, músiques i cançons ancestrals, balls saba antiga, gloses i tonades, dimonis d'aspecte feréstec i les Tradicionals Beneïdes són els actes que constitueixen el centre i la nota culminant de la festa.
Setmana Santa
[modifica]El Diumenge del Ram celebrem que Jesús que entra a Jerusalem acompanyat dels deixebles i d'un gros estol de persones, que l'aclamen com el Fill de David que ha de venir. Els infants pugen als arbres, fan rams d'olivera i les brandaven en sentit victoriós, cridant Visca. Els majors es llevaven les capes i les posen en terra, tot encatifant el camí que havia de fer aquell que venia en nom del Senyor. El poble cristià repeteix el gest i conserva el ram o palma a les finestres o balcons de ca seva, com a signe de la presència del Senyor que ha vengut a la nostra casa com Salvador.
El Dijous Sant és dia de festa. Jesús institueix l'Eucaristia i el Sacerdoci. A la nit surt la processó formada per les Confraries de la Mare de Déu de la Soledat (o negres; Sant Joan Baptista o vermells, Sant Francesc d'Assís; Mare de Déu de Lluc; Crist del Gran Poder; Mare de Déu de l'Esperança; Vir Doloris, Doloroses; Prohomonia de La Sang.
El Divendres Sant. En el temple parroquial hi ha la funció litúrgica on els cristians escolten solemnement la lectura de la Passió del Senyor.
El Dissabte Sant, a la nit, l'església es va omplint de llum i cançó: Crist ha ressuscitat. El dia de Pasqua el poble fidel es congrega a la plaça per veure un estol de focs i trons on tot el poble canta.
Sant Joan Baptista
[modifica]Les festes de Sant Joan el Baptista són les festes majors de Muro. Sant Joan de juny és la primera festa de l'estiu i té com escenari principal la Plaça Major.
Les festes de Sant Joan ens ofereixen un variat ramell de celebracions: actes esportius, concerts de música, exposicions de pintura, revetlles, activitats pels infants, etc. Són unes festes patrocinades per l'Ajuntament, sempre amb la col·laboració entusiàstica i decidida de les distintes entitats mureres.
Sant Francesc de Paula
[modifica]El primer diumenge després de Pasqua, Muro honra Sant Francesc de Paula. Se celebra amb gran esplendor des de l'any 1714; això no obstant, l'origen de la festivitat és molt més antic. Gaudeix de l'encís característic d'aquest tipus de festes populars, amb uns actes cívics i uns actes religiosos, que si alegres i sumptuosos són uns, igualment ho són els altres: solemnes completes i missa major, amb l'església de gom a gom; la tradicional revetla al carrer de Santa Anna tot enramat, amb la baixada del conill d'una llarga biga, llisa i ensabonada, i els focs artificials sempre vistosos, per cloure el vespre; un ball de pinyol vermell de jotes i boleros, a l'ombra de l'església; concerts a càrrec de la Banda de Música; exposicions d'artesania, maquinària, agrícola i industrial, de bestiar... al carrer del Pare Alzina, un temps es feia un dels mercats de porcs més importants de l'illa.
Mercat de Flors
[modifica]La flor té son propi llenguatge i qui les duu hi posa una nota personal que augmenta la seva significació. L'olor, el color, la forma... volen expressar una presència i una voluntat. Ara, en els nostres mercats, és bo de fer aconseguir un ram de flors per omplir de goig un cor o d'alegrar amb dolç flaire les nostres cases.
Personatges il·lustres
[modifica]- Miquel Moncadas i Noguera, bisbe de Menorca i de Solsona (1921-1989).
- Miquel Àngel Ramis Socias, membre destacat del PP Balear (1958)
- Miquel Tortell i Simó, 23 de novembre de 1802 – Palma, 11 de gener de 1868) va ser un compositor, organista de la Seu de Mallorca i beneficiat.[10]
- Ann Perelló, actriu, directora i creadora (1990).
Associacions
[modifica]Al poble de Muro hi ha diverses associacions que dinamitzen tots els ciutadans, des dels més joves als majors. Els Dimonis de Sa Pedrera, la Revetla d'Algebelí, Ni Figa ni Raïm, l'Associació de la Tercera Edat o Sense Filtre aplec de joves. També hi ha un famós grup de teatre i animació infantil, CUCORBA
Referències
[modifica]- ↑ Coromines, Joan. «Mur». A: Onomasticon Cataloniae. Vol. V, p. 423.
- ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Muro». A: Diccionari català-valencià-balear. Palma: Moll, 1930-1962. ISBN 8427300255.
- ↑ «Muro». A: Dolç i Dolç, Miquel (coord.). Gran Enciclopèdia de Mallorca. Volum 11. Palma: Promomallorca, p. 265. ISBN 84-8661702-2.
- ↑ Rosselló Bordoy, 2007, p. 44.
- ↑ Dolç i Dolç, Miquel (coord.). Gran Enciclopèdia de Mallorca. Volum 25. Palma: Promomallorca, p. 106. ISBN 84-8661702-2.
- ↑ Soler, Abel. «La conquesta de Mallorca per musulmans del Xarq Al-Àndalus (902) i la toponímia balear». A: Congrés Internacional de Toponímia i Onomàstica Catalanes. Universitat de València, 2001, p. 547-552.
- ↑ «2.06 Distribució municipal del primer cognom». IBESTAT. [Consulta: 6 març 2023].
- ↑ «Muro (Mallorca)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
- ↑ «Muro (Mallorca)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
- ↑ «Muro (Mallorca)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
Vegeu també
[modifica]Enllaços externs
[modifica]- Pàgina de l'Ajuntament
- Informació de l'Institut d'Estadística de les Illes Balears
- Guia de Mallorca: Muro Arxivat 2008-01-15 a Wayback Machine.