Pla de Mallorca
|
Aquest article o secció no cita les fonts o necessita més referències per a la seva verificabilitat. |
Localització | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Estat | Espanya | ||||
Comunitat autònoma | Illes Balears | ||||
Illa | Mallorca | ||||
Població humana | |||||
Població | 41.884 (2022) | ||||
El Pla de Mallorca és una comarca mallorquina (segons la divisió comarcal proposada per Vicenç Maria Rosselló el 1964) al centre de Mallorca, i abasta els municipis centrals de l'illa. Encara que no té reconeixement oficial, sí que en té a les geografies mallorquines. L'entitat anomenada Mancomunitat Pla de Mallorca, que agrupa els pobles de la comarca i que va néixer per fer possible la implantació d'alguns serveis que de manera individual els pobles que la integren no podien assumir, si té reconeixement oficial. El Pla de Mallorca comprèn els municipis següents:
Informació actualitzada per un bot. Els canvis manuals es perdran quan s'actualitzi!
Escut | Municipi | Població | Superfície km² |
Densitat | Altitud | Codi postal |
Codi territorial |
|
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Algaida | 6.170 (2023) | 89,8 | 68,72 | 201 | 07210 | 07004 | ||
Costitx | 1.490 (2023) | 15,4 | 97,07 | 138 | 07144 | 07017 | ||
Lloret de Vistalegre | 1.589 (2023) | 17,4 | 91,11 | 152 | 07518 | 07028 | ||
Llubí | 2.438 (2023) | 34,9 | 69,86 | 74 | 07430 | 07030 | ||
Maria de la Salut | 2.336 (2023) | 30,5 | 76,62 | 123 | 07519 | 07035 | ||
Montuïri | 3.144 (2023) | 41,1 | 76,51 | 172 | 07230 | 07038 | ||
Muro | 7.825 (2023) | 58,6 | 133,65 | 83 | 07440 | 07039 | ||
Petra | 3.118 (2023) | 70,1 | 44,46 | 111 | 07520 | 07041 | ||
Porreres | 5.741 (2023) | 86,8 | 66,11 | 136 | 07260 | 07043 | ||
Sant Joan | 2.195 (2023) | 38,5 | 56,95 | 152 | 07240 | 07049 | ||
Santa Eugènia | 1.843 (2023) | 20,3 | 91,01 | 149 | 07142 | 07053 | ||
Santa Margalida | 13.160 (2023) | 86,5 | 152,12 | 100 | 07450 | 07055 | ||
Sencelles | 3.795 (2023) | 52,9 | 71,79 | 120 | 07140 | 07047 | ||
Sineu | 4.369 (2023) | 47,7 | 91,52 | 145 | 07510 | 07060 | ||
Vilafranca de Bonany | 3.699 (2023) | 23,9 | 154,51 | 119 | 07250 | 07065 |
Geografia i clima
[modifica]La comarca abasta els municipis de la depressió central mallorquina, ocupant un 21,56% de la superfície de l'illa.
La depressió central mallorquina és formada principalment per roques calcàries d'origen marí (segurament per un enfonsament de les terres centrals). La part més central presenta una notable complexitat geològica, amb terrenys plegats de diferents edats i litologia, puigs (turons) i valls. L'alçada dels puigs no sol passar dels 300 metres.
Hidrològicament el Pla és travessat pels diversos torrents i afluents que vessen cap a la badia d'Alcúdia (torrent de Son Bauló, torrent de Son Real, torrent de Na Borges), cap a l'albufera d'Alcúdia (torrent de Muro, torrent de Sant Miquel - Búger), cap a la badia de Palma (a través del sistema del torrent de Punxuat - barranc de Sa Talaia, del barranc de Son Gual, i d'altres cursos) o cap a la depressió de Campos (un seguit de cursos que convergeixen al torrent de Son Barbut, que alhora és afluent del torrent de Son Xorc, dins la comarca de Migjorn). A part hi ha dos aqüífers subterranis importants: el de la plana Sa Pobla – Muro (que abasta la comarca del Raiguer i la part septentrional del Pla de Mallorca), i el de Sa Marineta (a la part sud-oriental de la badia d'Alcudia, d'explotació humana dificultosa atès que se salinitza fàcilment).
El clima és el típic mediterrani: període sec i calorós a l'estiu (25 °C de mitjana al juliol i l'agost), hivern no gaire rigorós, amb transicions (primavera i tardor) relativament humides i plujoses. No obstant això, es donen algunes característiques específiques del Pla: la diferència entre les temperatures mitjanes dels mesos extrems sol ser més acusada que en la resta de l'illa (l'efecte menor del mar provoca en el Pla unes condicions més "continentals" que a la resta de l'illa), són comuns les boirades (principalment les nits i matinades de les jornades no ennuvolades i sense vent), i es poden produir precipitacions molt intenses (com en altres indrets de l'illa) que poden superar els 200 mm en unes poques hores (principalment els mesos de tardor).
Ecologia
[modifica]La sequera a l'estiu al Pla fa que les plantes de fulla tendre difícilment hi puguin viure. Les comunitats vegetals típiques del Pla són l'alzinar (Quercion illicis) i la garriga o ullastrar (Cneoro ceratonieton). Aquestes dues configuren el paisatge natural del Pla.