Zahrada Nebozízek
Zahrada Nebozízek | |
---|---|
Zahrada Nebozízek, schodiště podél Hladové zdi | |
Funkce | Městský veřejný park |
Lokalita | Malá Strana, Praha, |
Zeměpisné souřadnice | 50°4′52,68″ s. š., 14°24′5,4″ v. d. |
Rozloha | 8 ha |
Založeno | 1832–1842 |
Kód památky | 44421/1-465 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) (součást památky Petřínské sady) |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Zahrada Nebozízek je zahrada v pražské části Praha 1 v katastrálním území Malá Strana na svahu Petřína. Rozkládá se na ploše cca 8 hektarů, v nadmořské výšce 320 m n. m. Jako součást Petřínských sadů je chráněna jako kulturní památka České republiky.[1]
Historie
[editovat | editovat zdroj]Velkou část území dnešní zahrady Nebozízek pokrývaly ve středověku vinice křížovníků a vinice Názova. V roku 1433 je poprvé zaznamenán název Nebozez. Původ slova Nebozízek se odvozuje z cest, které se zde klikatí jako spirály na nebozezu. Podle jiné verze je název odvozen z příhody, kdy byl Václav, tehdy ještě malý syn krále Karla IV., při obhlídce Prahy dotázán, co by si dal k obědu, jestli kaši nebo řízek? Neuměl ještě vyslovit písmeno ř, takže místo „nebo řízek“ vyslovil „nebozízek“.[2]
V průběhu 16. století se vinice změnily na ovocný sad. Pražská obec pozemky odkoupila od V. Almera v roce 1822. V průběhu let 1832–1842 byl sad upraven na zahradu. Projekt vypracoval pražský zahradník Jiří Braul. Následně byla zahrada v roce 1842 zpřístupněna veřejnosti.
Rozsáhlá přeměna na městský park proběhla v letech 1891–1895. Plán na tuto radikální přeměnu vypracoval zahradní architekt František Josef Thomayer. Park byl vybudován kvůli pořádání Jubilejní výstavy v roce 1891 a s ní související výstavbou lanové dráhy a rozhledny na Petříně.
V roce 1897 byla ve spodní části parku vystavěna budova malostranského Sokola. Ve 30. letech 20. století došlo k dalším zahradním úpravám Nebozízku rozšířením o tzv. jiřinkový sad, založený na místě zrušených újezdských kasáren. V letech 1984–1986 se provedla úplná rekonstrukce restaurace Nebozízek, která musela být kvůli špatnému stavu nově vystavěna.[3]
Současnost
[editovat | editovat zdroj]Zahradu ohraničuje na západě vrchol Petřína a Růžový sad, na severu lanová dráha, na východě úpatí Petřína a na jihu Hladová zeď.[4]
Do zahrady Nebozízek je možné vstoupit na více místech. Jednou z možností je vchod z ulice Újezd. Další možností je vstup ze sousední Seminářské zahrady, kde průchody vedou pod kolejemi lanové dráhy. Další cesty vedou z Kinského zahrady, odkud je možné zahradu navštívit několika průchody přímo v Hladové zdi.
Hlavní část zahrady se nachází na příkrém svahu a je propletená řadou cest, u kterých je možné spatřit několik soch. Nejznámější je pomník českého básníka Karla Hynka Máchy od Josefa Václava Myslbeka. Další je např. socha skladatele Vítězslava Nováka a také pomník Vojty Náprstka.[5]
Zajímavost
[editovat | editovat zdroj]Koncem 19. století požádal Spolek pro povznesení návštěvy cizinců v Praze o povolení zřídit nosítkovou stanici na Nebozízku. Turisté měli být za úplatu vynášeni v nosítkách na Petřín, aby se mohli kochat vyhlídkou na město.[6]
Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ Ústřední seznam kulturních památek České republiky [online]. Praha: Národní památkový ústav [cit. 2018-01-30]. Identifikátor záznamu 156784 : Petřínské sady. Památkový katalog. Hledat dokumenty v Metainformačním systému NPÚ [1].
- ↑ Etymologie petřínského názvu Nebozízek. Prahaneznama.cz [online]. [cit. 2019-02-08]. Dostupné online.
- ↑ zahrada Nebozízek. www.popraze.cz [online]. [cit. 2013-03-19]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2011-08-18.
- ↑ Zahrada Nebozízek
- ↑ Petřín – zahrada Nebozízek
- ↑ Nebozízek
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Zahrada Nebozízek na Wikimedia Commons