„Pancsova” változatai közötti eltérés
[ellenőrzött változat] | [ellenőrzés folyamatban] |
Nincs szerkesztési összefoglaló |
a →Itt születtek, itt éltek: Bot: az adott lapra hivatkozó wikilink |
||
(16 közbenső módosítás, amit 12 másik szerkesztő végzett, nincs mutatva) | |||
35. sor: | 35. sor: | ||
== Története == |
== Története == |
||
[[1430]]-ban ''Panczal'' néven említik. Vidékén állott a [[honfoglalás]] idején ''Kövivár''. [[1660]]-ban fa erődítménye volt. Itt győzte le [[1739]]. július 30-án [[Oliver Wallis]] császári tábornok a törököt. [[1848]]. március 22-én magyar lakossága a [[1848–49-es forradalom és szabadságharc|forradalom]] mellé állt, július 15-én Rajacsics metropolita szerb sereggel bevonult, majd július 23-án lefegyverezte a magyar és német lakosságot. [[1848]]. december 27-én itt halt meg [[Stevan |
[[1430]]-ban ''Panczal'' néven említik. Vidékén állott a [[honfoglalás]] idején ''Kövivár''. [[1660]]-ban fa erődítménye volt. Itt győzte le [[1739]]. július 30-án [[Oliver Wallis]] császári tábornok a törököt. [[1848]]. március 22-én magyar lakossága a [[1848–49-es forradalom és szabadságharc|forradalom]] mellé állt, július 15-én Rajacsics metropolita szerb sereggel bevonult, majd július 23-án lefegyverezte a magyar és német lakosságot. [[1848]]. december 27-én itt halt meg [[Stevan Šupljikac]] szerb vajda. [[1849]]. január 2-án itt ütközött meg [[Kiss Ernő (altábornagy)|Kiss Ernő]] tábornok [[Ferdinand von Mayerhofer]] császári tábornok seregével. |
||
[[1849]]. április 10-én itt aratott győzelmet [[Perczel Mór]] a szerbek felett. [[1774]]-től a [[németbánsági ezred]] székhelye, 1872-től a [[Trianoni békeszerződés| |
[[1849]]. április 10-én itt aratott győzelmet [[Perczel Mór]] a szerbek felett. [[1774]]-től a [[németbánsági ezred]] székhelye, 1872-től a [[Trianoni békeszerződés|trianoni békediktátumig]] [[Torontál vármegye|Torontál vármegyéhez]] tartozott, a [[Pancsovai járás]] székhelye volt, [[1910]]-től [[törvényhatósági jogú város]]. |
||
A város manapság jelentős [[vegyipar]]i központ, ahol [[kőolajfinomító]] üzem található. |
A város manapság jelentős [[vegyipar]]i központ, ahol [[kőolajfinomító]] üzem található. |
||
43. sor: | 43. sor: | ||
==Itt születtek, itt éltek== |
==Itt születtek, itt éltek== |
||
* [[Requinyi Géza]] - vegyészmérnök, borász, egyetemi tanár, a mezőgazdasági tudományok kandidátusa (1952). 1881. július 14-én itt született. |
* [[Requinyi Géza]] - vegyészmérnök, borász, egyetemi tanár, a mezőgazdasági tudományok kandidátusa (1952). 1881. július 14-én itt született. |
||
* [[Manno Miltiades]] - magyar sportember, művész-polihisztor. A [[Magyar labdarúgó-bajnokság (első osztály)|magyar labdarúgó bajnokság]] első gólkirálya, válogatott evezős, atléta és korcsolyázó sportpolihisztor, grafikus, festő- és szobrászművész, a [[Ferencvárosi TC (labdarúgás)|Ferencvárosi Torna Club]] labdarúgó-címerének tervezője. Itt született [[1879]]. [[Március 3.|március 3-án.]] |
|||
* [[Csalog József]] (1937-ig Csalogovits József) őskoros régész, néprajzkutató; a szekszárdi múzeum (1934-45), a keszthelyi Helikon Múzeum (1949-51), a Jászberényi Múzeum (1951-54) illetve a szentesi Koszta József Múzeum (1954-64) igazgatója. Pancsován született 1908. március 13-án. |
|||
* [[Stevan Šupljikac]] (1786-1848) katonatiszt, 1848-tól vezérőrnagyi rangban a császári hadsereg tábornoka, az 1848–1849 között fennálló Szerb Vajdaság első vajdája. |
|||
* '''Lambrecht Kálmán''' (Pancsova, [[1889]]. [[május 1.]] – [[Pécs]], [[1936]]. [[január 7.]]) paleontológus, ornitológus, etnográfus, a pécsi [[Erzsébet Tudományegyetem]] magántanára. |
|||
* '''Jeanplong József''' (Pancsova, [[Torontál vármegye]], [[1919]]. [[április 2.]] – [[Budapest]], [[2006]]. [[október 20.]]) egyetemi tanár, biológus, botanikus. [[Botanika]]i szakmunkákban [[Botanikusok listája rövid nevük alapján|nevének rövidítése]]: ''„Jeanpl.”''. |
|||
==Népessége== |
==Népessége== |
||
[[1910]]-ben 20808 lakosából 3364 fő [[Magyarok|magyar]], 7467 fő [[Németek|német]], 244 fő [[Szlovákok|szlovák]], 769 fő [[Románok|román]], 1 fő [[Rutének|rutén]], 135 fő [[Horvátok|horvát]], 8714 fő [[Szerbek|szerb]], 114 egyéb anyanyelvű volt. Ebből 7510 fő [[Római katolikus egyház|római katolikus]], 225 fő [[ |
[[1910]]-ben 20808 lakosából 3364 fő [[Magyarok|magyar]], 7467 fő [[Németek|német]], 244 fő [[Szlovákok|szlovák]], 769 fő [[Románok|román]], 1 fő [[Rutének|rutén]], 135 fő [[Horvátok|horvát]], 8714 fő [[Szerbek|szerb]], 114 egyéb anyanyelvű volt. Ebből 7510 fő [[Római katolikus egyház|római katolikus]], 225 fő [[Görögkatolikusok|görögkatolikus]], 993 fő [[Református vallás|református]], 1979 fő [[Evangélikus kereszténység|ág. hitv. evangélikus]], 9361 fő [[Ortodox kereszténység|görögkeleti ortodox]], 7 fő [[Unitárius vallás|unitárius]], 706 fő [[Zsidó vallás|izraelita]], 27 fő egyéb vallású volt. A lakosok közül 13719 fő tudott írni és olvasni, 9185 lakos tudott magyarul. |
||
== Helyi közösségek == |
== Helyi közösségek == |
||
[[Fájl:Mesne zajednice Pančeva.png|bélyegkép|balra|160px|Pancsova helyi közösségei]] |
[[Fájl:Mesne zajednice Pančeva.png|bélyegkép|balra|160px|Pancsova helyi közösségei]] |
||
* Gornji Grad |
* Gornji Grad |
||
* [[Hertelendyfalva]] |
* [[Hertelendyfalva]] ''(Vojlovica)'' |
||
* Kotež |
* Kotež |
||
* Központ |
* Központ ''(Centar)'' |
||
* Mladost |
* Mladost |
||
* Stari Tamiš |
* Stari Tamiš |
||
92. sor: | 97. sor: | ||
== Galéria == |
== Galéria == |
||
<center> |
<gallery class="center"> |
||
<gallery> |
|||
Fájl:Зграда Магистрата у Панчеву 001.JPG|Városháza |
Fájl:Зграда Магистрата у Панчеву 001.JPG|Városháza |
||
Fájl:Pancevo-church of assumption-3.jpg|Az ortodox templom |
Fájl:Pancevo-church of assumption-3.jpg|Az ortodox templom |
||
105. sor: | 109. sor: | ||
Fájl:Banat Josephinische Landaufnahme pg151.jpg|Pancsova környéke 1769-72 között |
Fájl:Banat Josephinische Landaufnahme pg151.jpg|Pancsova környéke 1769-72 között |
||
</gallery> |
</gallery> |
||
</center> |
|||
== Jegyzetek == |
== Jegyzetek == |
||
113. sor: | 116. sor: | ||
* [http://www.k-013.com Pancsova K-013 radio] |
* [http://www.k-013.com Pancsova K-013 radio] |
||
* [http://www.pancevo.rs/ Pancsova város hivatalos honlapja] {{hivnyelv|szerbül és angolul}} |
* [http://www.pancevo.rs/ Pancsova város hivatalos honlapja] {{hivnyelv|szerbül és angolul}} |
||
* [http://pancevo.org/ Pancsova város nem hivatalos honlapja] {{sr}} |
* [https://web.archive.org/web/20090228211121/http://pancevo.org/ Pancsova város nem hivatalos honlapja] {{sr}} |
||
* [http://vajdasag.rs/Pancsova Pancsova története] |
* [http://vajdasag.rs/Pancsova Pancsova története] {{Wayback|url=http://vajdasag.rs/Pancsova |date=20090628161748 }} |
||
{{Dél-bánsági körzet települései}} |
{{Dél-bánsági körzet települései}} |
||
{{Duna menti városok}} |
{{Duna menti városok}} |
||
{{Torontál}} |
|||
⚫ | |||
{{Nemzetközi katalógusok}} |
|||
⚫ | |||
[[Kategória:A Dél-bánsági körzet települései]] |
[[Kategória:A Dél-bánsági körzet települései]] |
||
[[Kategória:Duna |
[[Kategória:Duna menti települések]] |
||
[[Kategória:Torontál vármegye települései]] |
A lap jelenlegi, 2024. július 13., 15:24-kori változata
Pancsova (Панчево / Pančevo) | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | |||
Tartomány | Vajdaság | ||
Körzet | Dél-bánsági | ||
Község | Pancsova | ||
Rang | város | ||
Polgármester | Saša Pavlov | ||
Irányítószám | 26000 | ||
Körzethívószám | +381 13 | ||
Rendszám | PA | ||
Testvérvárosok | Lista
| ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 73 401 fő (2022) | ||
Népsűrűség | 518 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 77 m | ||
Terület | 148,8 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
Pancsova weboldala | |||
A Wikimédia Commons tartalmaz Pancsova témájú médiaállományokat. |
Pancsova (szerbül Панчево / Pančevo, németül Pantschowa vagy Banstadt, románul Panciova) város Szerbiában, a Vajdaságban. A Dél-bánsági körzet és a pancsovai község központja.
Fekvése
[szerkesztés]Belgrádtól 16 km-re északkeletre, a Temes és a Duna találkozásánál, mindkét folyó bal partján fekszik.
Nevének eredete
[szerkesztés]Neve a közeli Ponyavica patak nevéből származik, az pedig a szerb ponjavica (= gyűszűvirág) főnévből. Ezt a betelepülő szlávok Pancsevóra alakították és ebből lett a ma használatos magyar neve. Valószínűleg az eredeti magyar elnevezést is innen nyerte a város, amit néhányan a „pancsol” szóból véltek eredeztetni.
Középkori magyar neve az ószláv eredetű Pancsaly.[1]
Története
[szerkesztés]1430-ban Panczal néven említik. Vidékén állott a honfoglalás idején Kövivár. 1660-ban fa erődítménye volt. Itt győzte le 1739. július 30-án Oliver Wallis császári tábornok a törököt. 1848. március 22-én magyar lakossága a forradalom mellé állt, július 15-én Rajacsics metropolita szerb sereggel bevonult, majd július 23-án lefegyverezte a magyar és német lakosságot. 1848. december 27-én itt halt meg Stevan Šupljikac szerb vajda. 1849. január 2-án itt ütközött meg Kiss Ernő tábornok Ferdinand von Mayerhofer császári tábornok seregével.
1849. április 10-én itt aratott győzelmet Perczel Mór a szerbek felett. 1774-től a németbánsági ezred székhelye, 1872-től a trianoni békediktátumig Torontál vármegyéhez tartozott, a Pancsovai járás székhelye volt, 1910-től törvényhatósági jogú város.
A város manapság jelentős vegyipari központ, ahol kőolajfinomító üzem található.
Itt születtek, itt éltek
[szerkesztés]- Requinyi Géza - vegyészmérnök, borász, egyetemi tanár, a mezőgazdasági tudományok kandidátusa (1952). 1881. július 14-én itt született.
- Manno Miltiades - magyar sportember, művész-polihisztor. A magyar labdarúgó bajnokság első gólkirálya, válogatott evezős, atléta és korcsolyázó sportpolihisztor, grafikus, festő- és szobrászművész, a Ferencvárosi Torna Club labdarúgó-címerének tervezője. Itt született 1879. március 3-án.
- Csalog József (1937-ig Csalogovits József) őskoros régész, néprajzkutató; a szekszárdi múzeum (1934-45), a keszthelyi Helikon Múzeum (1949-51), a Jászberényi Múzeum (1951-54) illetve a szentesi Koszta József Múzeum (1954-64) igazgatója. Pancsován született 1908. március 13-án.
- Stevan Šupljikac (1786-1848) katonatiszt, 1848-tól vezérőrnagyi rangban a császári hadsereg tábornoka, az 1848–1849 között fennálló Szerb Vajdaság első vajdája.
- Lambrecht Kálmán (Pancsova, 1889. május 1. – Pécs, 1936. január 7.) paleontológus, ornitológus, etnográfus, a pécsi Erzsébet Tudományegyetem magántanára.
- Jeanplong József (Pancsova, Torontál vármegye, 1919. április 2. – Budapest, 2006. október 20.) egyetemi tanár, biológus, botanikus. Botanikai szakmunkákban nevének rövidítése: „Jeanpl.”.
Népessége
[szerkesztés]1910-ben 20808 lakosából 3364 fő magyar, 7467 fő német, 244 fő szlovák, 769 fő román, 1 fő rutén, 135 fő horvát, 8714 fő szerb, 114 egyéb anyanyelvű volt. Ebből 7510 fő római katolikus, 225 fő görögkatolikus, 993 fő református, 1979 fő ág. hitv. evangélikus, 9361 fő görögkeleti ortodox, 7 fő unitárius, 706 fő izraelita, 27 fő egyéb vallású volt. A lakosok közül 13719 fő tudott írni és olvasni, 9185 lakos tudott magyarul.
Helyi közösségek
[szerkesztés]- Gornji Grad
- Hertelendyfalva (Vojlovica)
- Kotež
- Központ (Centar)
- Mladost
- Stari Tamiš
- Strelište
- Tesla
A népesség etnikai megoszlása
[szerkesztés]Községi adatok
[szerkesztés]Év | Teljes népesség |
Szerb | Német | Román | Magyar | Szlovák | Macedón | Jugoszláv | Horvát | Cigány | Egyéb |
1910 | 62 491 | 31,0% | 36,72% | 15,77% | 10,30% | 2,05% | 0,00% | 0,00% | 2,2% | 0,53% | 1,43% |
1931 | 63 158 | 36,15% | 38,50% | 0,0% | 7,37% | 0,0% | 0,0% | 0,0% | N. A. | N. A. | 17,96% |
1961 | 93 744 | 64,40% | 0,0% | 7,71% | 8,17% | 2,30 | N. A. | N. A. | 2,99% | 0,22% | 14,21% |
1991 | 125 261 | 68,92% | 0,24% | 4,03% | 4,02% | 1,39% | N. A. | N. A. | 1,35% | 0,79% | 19,26% |
2002 | 127 162 | 76,38% | 0,18% | 3,19% | 3,17% | 1,24% | 4,14% | 2,35% | 0,92% | 1,09% | 7,34% |
Városi adatok
[szerkesztés]Év | Teljes népesség |
Szerb | Német | Jugoszláv | Magyar | Szlovák | Macedón | Montenegrói | Horvát | Egyéb |
1910 | 20 808 | 41,88% | 35,89% | 0,00% | 16,17% | 1,17% | 0,00% | 0,00% | 0,65% | 4,24% |
1991 | 72 793 | 72,57% | 0,31% | 8,75% | 5,56% | 2,20% | 2,40% | 1,88% | 1,35% | 4,98% |
2002 | 77 087 | 79,08% | 0,24% | 2,35% | 4,25% | 1,82% | 1,55% | 1,03% | 0,92% | 9,00% |
Galéria
[szerkesztés]-
Városháza
-
Az ortodox templom
-
A római katolikus templom
-
Az evangélikus templom
-
A nemzeti múzeum
-
A pancsovai óváros
-
Posta
-
A Temes Pancsovánál
-
NIS olajfinomító
-
Pancsova környéke 1769-72 között
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Csánki Dezső: Magyarország történelmi földrajza a Hunyadiak korában I–IV. Budapest: MTA. 1890–1941.
Külső hivatkozások
[szerkesztés]- Pancsova K-013 radio
- Pancsova város hivatalos honlapja (szerbül és angolul)
- Pancsova város nem hivatalos honlapja (szerbül)
- Pancsova története Archiválva 2009. június 28-i dátummal a Wayback Machine-ben