Töröktopolya
Töröktopolya (Банатска Топола / Banatska Topola) | |
A római katolikus templom | |
Közigazgatás | |
Ország | |
Tartomány | Vajdaság |
Körzet | Észak-bánsági |
Község | Nagykikinda |
Rang | falu |
Polgármester | Nedeljko Cimeša |
Irányítószám | 23315 |
Körzethívószám | +381 230 |
Rendszám | KI |
Népesség | |
Teljes népesség | 866 fő (2011)[1] |
Népsűrűség | 9 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 78 m |
Terület | 120,4 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
A Wikimédia Commons tartalmaz Töröktopolya témájú médiaállományokat. |
Töröktopolya (szerbül Банатска Топола / Banatska Topola, németül Banat Topola) település Szerbiában, a Vajdaságban, az Észak-bánsági körzetben, Nagykikinda községben.
Fekvése
[szerkesztés]Nagykikindától délre, Beodra, Basahíd, Tóba és Torontáloroszi közt fekvő település.
Története
[szerkesztés]Töröktopolya helyén még az 1783. évi térképen is nagy kiterjedésű mocsarak vannak feltüntetve. A mocsaras terület a beodrai uradalom területéhez tartozott. 1781-ben Karátsonyi Bogdán megvásárolta a területet és megkezdte a mocsaras területek kiszárítását és az így nyert területre 1790. körül magyarokat és németeket telepített. A helyből alakult ki Topolya és népesült be ismét Novoszello-puszta. Az 1800-as évek elején a település neve Töröktopolya lett.
1838-ban Karácsonyi Lajos, majd gróf Karátsonyi Guidó birtoka lett. 1893-ban önálló községgé alakult.
1910-ben 1149 lakosából 544 magyar, 596 német volt. Ebből 1140 volt római katolikus.
A trianoni békeszerződés előtt Torontál vármegye Nagykikindai járásához tartozott.
Pusztanovoszello
[szerkesztés]A településhez tartozik Pusztanovoszello is. Helyén a középkorban Újfalu állt, melyet 1399-ben már említettek az oklevelekben. Valószínűhogy, hogy azonos lehet az 1441 körül a becsei várhoz tartozó Újfaluval.
Újfalu a török hódoltság alatt elpusztult, a Mercy-féle térképen lakatlan helyként tüntették fel.
Újfaluban 1761-ben szerbek laktak, 1766-ban a kamara a tiszai és a marosi szerb határőröknek engedte át.
1774-ben a szerbek a nagykikindai kiváltságos kerületnek szervezésekor elvándoroltak innen, és 1783-ban a puszta ismét lakatlanná vált.
A 19. század elején, Beodrai Karátsonyi László birtoka volt, aki földművelő és dohánytermelő római katolikus németeket telepített le ide, 1838-ban lakosainak a száma már 4760 fő lett. Azonban a telepesek nagy része 1870 körül ismét elköltözött, a helységet pusztaként Topolyához csatolták.
Népesség
[szerkesztés]Demográfiai változások
[szerkesztés]1948 | 1953 | 1961 | 1971 | 1981 | 1991 | 2002 | 2011 |
---|---|---|---|---|---|---|---|
1177 | 965 | 1033 | 1733 | 1382 | 1176 | 1066[2] | 866[3] |
Etnikai összetétel
[szerkesztés]Nemzetiség | Szám | % |
Szerbek | 570 | 53,47 |
Magyarok | 434 | 40,71 |
Németek | 5 | 0,46 |
Muzulmánok | 5 | 0,46 |
Bolgárok | 3 | 0,28 |
Horvátok | 2 | 0,18 |
Montenegróiak | 1 | 0,09 |
Szlovákok | 1 | 0,09 |
Egyéb/Ismeretlen[4] |
Nevezetességek
[szerkesztés]- Római katolikus temploma - 1899-ben épült, a Bánság egyetlen Mária-kegyhelye. Búcsúját Nagyboldogasszony napján tartják meg.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ 2011 Census of Population, Households and Dwellings in the Republic of Serbia: Age and sex – Data by settlements.. (Hozzáférés: 2021. november 2.)
- ↑ Stanovništvo, uporedni pregled broja stanovnika 1948, 1953, 1961, 1971, 1981, 1991, 2002, podaci po naseljima. (szerbül) Beograd: Republički zavod za statistiku. 2004. ISBN 86-84433-14-9 Knjiga 9
- ↑ Попис становништва, домаћинстава и станова 2011. у Републици Србији: Старост и пол – Подаци по насељима / 2011 Census of Population, Households and Dwellings in the Republic of Serbia: Age and sex – Data by settlements. Belgrád: A Szerb Köztársaság Statisztikai Hivatala. 2012. ISBN 978-86-6161-028-8 Hozzáférés: 2021. november 1. (szerbül és angolul)
- ↑ Stanovništvo, nacionalna ili etnička pripadnost, podaci po naseljima 1. kötet. (szerbül) Belgrád: Republički zavod za statistiku. 2003. ISBN 86-84433-00-9
Források
[szerkesztés]- Borovszky Samu: Torontál vármegye