Bácsszőlős
Bácsszőlős | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | |||
Régió | Dél-Alföld | ||
Vármegye | Bács-Kiskun | ||
Járás | Bácsalmási | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Szarvas Róbert Norbert (Fidesz–KDNP)[1] | ||
Irányítószám | 6425 | ||
Körzethívószám | 79 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 306 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 9,14 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 38,83 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
Bácsszőlős weboldala | |||
A Wikimédia Commons tartalmaz Bácsszőlős témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Bácsszőlős község Bács-Kiskun vármegyében, a Bácsalmási járásban.
Fekvése
[szerkesztés]A község a Bácskában, a szerb határ közelében, Bácsalmástól 8 kilométerre keletre fekszik. Belterülete 37 hektár.
A szomszédos települések: észak felől Mélykút, északkelet felől Tompa, kelet felől Csikéria, dél felől Kunbaja, nyugat felől pedig Bácsalmás.
Megközelítése
[szerkesztés]Legfontosabb közúti megközelítési útvonala az 5507-es út, amely kelet-nyugati irányban végighalad a falu központján, annak főutcájaként. A környék nagyobb városai közül Baja-Bácsalmás és Tompa felől is az 5501-es úton közelíthető meg; határszélét érinti még északnyugaton az 5312-es, északkeleten pedig az 5502-es út is.
1960-ig vasúton a Szabadka–Baja-vasútvonalon lehetett megközelíteni Kunbaja-Bácsalmási szőlők megállóhely révén. A sínek ma is megvannak, de a pálya járhatatlan.
Története
[szerkesztés]Bácsszőlöst, amelynek talaja homokos, szőlőművelésre alkalmas, 1952-ben szervezték önálló tanyás községgé a bácsalmási szőlők Dobokanagyjárás, Kunbajapuszta, Ószőlők és Teleki szőlők határrészeiből. E határrészek a 19. század végétől váltak lakottá, amikor a felparcellázott területeken meghonosították az alföldi szőlőfajtákat, és állandó lakhelyű tanyákat építettek. A területen áthaladt az 1885-ben épült, Baját Szabadkával összekötő vasútvonal és a Bácsalmást Szabadkával összekötő makadámút is, ami lehetővé tette a borkereskedelem kialakulását és fejlődését.
A második világháború és utána a német lakosság kitelepítése jóvátehetetlen pusztítást okozott, ugyanis a tanyás szőlőskertek, ültetvények nagy része, amely németeké volt, a helyükre betelepített, hozzá nem értő telepeseké lett. 1949-ben 228 hektár elhanyagolt területen állami gazdaságot alakítottak, 75 hektáron pedig a Törekvés szakcsoport alakult meg. 1952-ben, a község megszerveződése idején a népesség száma meghaladta a háromezret. A faluközpontot a templom és a Szent István-iskola környékén alakították ki. Először bekötőutat, 1958-ban tanácsházát és postahivatalt építettek, villamosították a belterületet. A Bácsalmási Áfész új boltot és vendéglőt nyitott, a kereskedelmi ellátást ma is ezek biztosítják. 1959-ben adták át a kultúrházat, az orvosi rendelőt, 2 tanteremmel bővítették az iskolát, és labdarúgópályát építettek.
A szőlő- és gyümölcstermelés országos hosszú távú fejlesztési terve alapján 1958-tól az 1970-es évekig a térségben 1800 hektár területen gépi művelésre alkalmas szőlőt telepítettek, szőlőfeldolgozó és palackozó üzemet építettek. Az alföldi bortermelés fellegvárának tartott Kunbaja–Bácsszőlősi Állami Gazdaságban dolgozott a falu aktív korú lakosságának mintegy 60%-a. A másik mezőgazdasági munkáltató, a termelőszövetkezet egyesült a mélykúti Alkotmány Tsz-szel. Az utóbbi évtizedekben drasztikusan csökkent a hátrányos helyzetű település lakóinak száma, amihez az is hozzájárult, hogy a szovjet exportra berendezkedett monokultúrás állami gazdaság a nyolcvanas években fizetésképtelenné vált, és 1991-es teljes körű vagyonértékesítése után az aktív korú lakosság nagy része elvesztette állandó munkahelyét. Az 1990-es népszámlálás 207 fős belterületi és 324 külterületi állandó népességet és 235 lakást regisztrált, de az utóbbi években tovább nőtt az elhagyott tanyák száma, és csökkent a lélekszám.
A településen 137 hektár szőlőültetvény van magántulajdonban, s két betéti társaság és 14 egyéni vállalkozó is működik, akik virágmag-termesztéssel is foglalkoznak. A Cabernet Coop szőlőművelésre főképp idénymunkásokat foglalkoztat. Az önkormányzat közhasznú foglalkoztatással igyekszik enyhíteni a munkanélküliséget.
A falu központjában 1945-től 1990-ig 111 lakóházat építettek a tanyáikat elhagyó emberek. A törpevízmű helyett 1980-ban kiépítették a vezetékes vízhálózatot. A lakosság anyagi hozzájárulásával 1991-ben bekapcsolták a távhívást és 1993-ban kiépítették a tartályos gázellátó rendszert. A belterület parkosított, az utak pormentesítettek.
A község napközi otthonos óvodát, általános iskolát, könyvtárat és – alkalomszerű nyitvatartással – művelődési házat is működtet. Az iskolát 1993-ban pályázati támogatásokkal felújították, számítógépekkel és korszerű audiovizuális eszközökkel is ellátták.
2020 körül Európai Uniós támogatásból felújították az egészségházat és az orvosi szolgálati lakást, ahova azután a polgármester önkényesen beköltözött.[3]
A település lakói közül 2001-ben ketten német nemzetiségűnek vallották magukat, a többiek magyarnak.
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1990–1994: Mondovits Mihály (független)[4]
- 1994–1998: Mondovits Mihály (független)[5]
- 1998–2002: Mondovits Mihály (független)[6]
- 2002–2006: Mondovits Mihály (független)[7]
- 2006–2010: Mondovits Mihály (független)[8]
- 2010–2014: Szarvas Róbert Norbert (Fidesz–KDNP)[9]
- 2014–2019: Szarvas Róbert Norbert (Fidesz–KDNP)[10]
- 2019–2024: Szarvas Róbert Norbert (Fidesz–KDNP)[1]
- 2024– :
Népesség
[szerkesztés]A település népességének változása:
Lakosok száma | 349 | 361 | 355 | 358 | 301 | 306 |
2013 | 2014 | 2018 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 94,8%-a magyarnak, 0,9% cigánynak, 2,3% németnek, 0,3% románnak, 0,6% szerbnek mondta magát (4,6% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 54,6%, református 7,8%, evangélikus 0,3%, felekezeten kívüli 19,1% (17,1% nem nyilatkozott).[11]
2022-ben a lakosság 90%-a vallotta magát magyarnak, 2% németnek, 1,3% cigánynak, 0,3% horvátnak, 0,3% szerbnek (9% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 30,6% volt római katolikus, 9% református, 0,3% evangélikus, 0,3% görög katolikus, 0,3% egyéb keresztény, 1,3% egyéb katolikus, 8,6% felekezeten kívüli (49,5% nem válaszolt).[12]
Nevezetességei
[szerkesztés]A 2010-ben kialakított park az első világháború áldozataira emlékező emléktáblával.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Bácsszőlős települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 24.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ https://444.hu/2024/02/26/bazdmeg-valahol-laknom-kell-mondta-bacsszolos-fideszes-polgarmestere-aki-bekoltozott-az-unios-penzbol-felujitott-orvosi-szolgalati-lakasba
- ↑ Ba települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Bácsszőlős települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. november 30.)
- ↑ Bácsszőlős települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. február 26.)
- ↑ Bácsszőlős települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. február 26.)
- ↑ Bácsszőlős települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. február 26.)
- ↑ Bácsszőlős települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2020. február 26.)
- ↑ Bácsszőlős települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. február 26.)
- ↑ Bácsszőlős Helységnévtár
- ↑ Bácsszőlős Helységnévtár
További információk
[szerkesztés]