Dunaszentbenedek
Dunaszentbenedek | |||
Római katolikus templom | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | |||
Régió | Dél-Alföld | ||
Vármegye | Bács-Kiskun | ||
Járás | Kalocsai | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Vargyas László (független)[1] | ||
Irányítószám | 6333 | ||
Körzethívószám | 78 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 714 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 34,81 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 23,24 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
Dunaszentbenedek weboldala | |||
A Wikimédia Commons tartalmaz Dunaszentbenedek témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Dunaszentbenedek (horvátul: Sabendak[3]) község Bács-Kiskun vármegye Kalocsai járásában.
Fekvése
[szerkesztés]A község Bács-Kiskun vármegyében található, a Kalocsai Sárköz északnyugati peremén, a Duna bal partján, a paksi atomerőművel átellenben, az 5106-os út mentén.
A falu Dunapatajtól 10, Kalocsától 12 kilométerre fekszik. A környező településekkel naponta több buszjárat köti össze. A közeli Duna-hidak, a Beszédes József híd Dunaföldváron és Szent László híd Szekszárdon is igénybe vehetőek a Dunántúl irányába. A legközelebbi kompjárat Géderlak (Ordas) és a Pakshoz tartozó Dunakömlőd között működik.
Vasútvonal nem érinti, bár egykor a községen keresztül tervezték elvezetni a Dunapataj–Kalocsa–Baja-vasútvonalat. A legközelebbi vasútállomások így Kalocsán és Dunapatajon vannak, de 2007. március 4-én mindkettőn, illetve az őket érintő vonalon megszűnt a személyforgalom.
Nevének eredete
[szerkesztés]Nevét a Dunáról és bencés szerzetesekről kapta, mivel a község katolikus templomának védőszentje Nursiai Szent Benedek a bencés rend alapítója.
Története
[szerkesztés]„ | …Paks alatt nyoma sincs már annak a híres várnak, melyet I. Lajos királyunk adományozott Apostagi Zemplén vitéznek, ki a tatárok elleni harcában életét mentette meg, sem annak az apátságnak, melynek alapító levele a Vatikán levéltárában őriztetik. Vár és kolostor fölött a vizafogók nádsövényei láthatók manapság. Kerülik a veszedelmes helyet a hajósok. Szent-Benedek és Uszód határában két nagy domb van. Várak voltak. A Duna ledöntötte őket, betakarta iszappal. A két falu házai cölöpökre vannak építve. A Duna minden évben végigsöpör rajtuk. Olyankor arra a két dombra menekülnek, s onnan kiabálnak egymáshoz kötekedve: -Úsztok uszódiak! Buktok benedekiek! … | ” |
– Jókai novellák I. kötet 107-108. lap - Centenáriumi kiadás. |
Dunaszentbenedek az 1690 évi összeírásban az elhagyott helységek között szerepelt; 1695-ben azonban már ismét lakott volt. Ebben az évben Karával együtt 1/2 portát vetettek ki rá. Kara azonban elpusztult és lakosai valószínűleg Szentbenedekre költöztek át.
Az 1715-ös összeírásban 11, az 1720 éviben pedig 13 háztartását írták össze. E háztartásokból 11 magyar, kettő tót volt.
A falu egykori birtokosa a kalocsai érsek volt, 1832-ben azonban a kalocsai főkáptalan birtokába ment át.
A 19. században sok elemi csapás érte a helység lakosságát: 1862-ben árvíz, 1863-ban, 1892-ben és 1904-ben nagy tűzvész pusztított. A helység neve azelőtt csak Szent-Benedek volt.
A 20. század elején az 1950-es megyerendezés előtt Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye Kalocsai járásához tartozott.
1910-ben 1509 magyar lakosa volt. Ebből 575 római katolikus, 920 református, 11 izraelita volt.
Címer leírása
[szerkesztés]Álló, háromszögű pajzs ezüst mezejében alul vízszintes kék hullámpólya. Felette lebegő helyzetű, két arany makkterméssel ékített négyleveles zöld tölgyfaágon jobbra fordult, vörössel fegyverzett és csőrében arany cipót tartó fekete holló.
A pajzson szembe fordult, arannyal ékített és vörössel bélelt pántos ezüst sisak, kékkel és vörössel ékített arany heraldikai koronával. A sisakkoronán nyugvó arany fészkében ülő, három kicsinyét tápláló vörös csőrű ezüst pelikán, kiterjesztett szárnyakkal. Felsebzett melléből három vörös vércsepp hull alá, a sisak mindkét oldalán kék-arany takaró.
A címer alatt lebegő, íves arany szalagon feketével nagybetűs DUNASZENTBENEDEK felirat. A településnév előtt és után egy-egy díszpont.
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1990–1994: Füri Bálint (független)[4]
- 1994–1998: Füri Bálint (független)[5]
- 1998–2002: Füri Bálint (független)[6]
- 2002–2006: Füri Bálint (független)[7]
- 2006–2010: Vargyas Mihály (független)[8]
- 2010–2014: Vargyas Mihály (független)[9]
- 2014–2019: Vargyas Mihály (független)[10]
- 2019–2022: Vargyas Mihály (független)[11]
- 2022–2024: Vargyas László (független)[12]
- 2024– : Vargyas László (független)[1]
A településen 2022. június 26-án időközi polgármester-választást kellett tartani, mert a korábbi polgármester 2022. február 3-án elhunyt.[13] [14] A posztért nem kevesebb, mint kilenc jelölt indult, ehhez képest a győztes egymaga is 41 % feletti eredményt ért el, az utolsó helyezettre pedig senki sem szavazott.
Népesség
[szerkesztés]A település népességének változása:
Lakosok száma | 865 | 838 | 777 | 785 | 723 | 714 |
2013 | 2014 | 2018 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 85,3%-a magyarnak, 2,9% cigánynak, 0,2% horvátnak, 0,7% németnek mondta magát (14,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 40,9%, református 37,9%, evangélikus 0,5%, görög katolikus 0,1%, felekezeten kívüli 2,2% (18,2% nem nyilatkozott).[15]
2022-ben a lakosság 92%-a vallotta magát magyarnak, 1,4% cigánynak, 0,6% németnek, 0,4% ruszinnak, 0,3% horvátnak, 1,1% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (7,9% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 33,2% volt római katolikus, 31,5% református, 0,6% evangélikus, 0,8% görög katolikus, 1% egyéb keresztény, 1% egyéb katolikus, 5% felekezeten kívüli (27% nem válaszolt).[16]
Nevezetességei
[szerkesztés]- A római katolikus templom a régi templom romjaira épült 1720-ban.
- A református templom 1788-ban épült.
- Millenniumi emlékmű
Források
[szerkesztés]- Borovszky Samu: Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Dunaszentbenedek települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2024. június 9. (Hozzáférés: 2024. augusztus 19.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Folia onomastica croatica 14/2005. (pdf). Živko Mandić: Hrvatska imena naseljenih mjesta u Madžarskoj. (Hozzáférés: 2012. július 26.)
- ↑ Dunaszentbenedek települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Dunaszentbenedek települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 5.)
- ↑ Dunaszentbenedek települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 28.)
- ↑ Dunaszentbenedek települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 28.)
- ↑ Dunaszentbenedek települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 28.)
- ↑ Dunaszentbenedek települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. november 27.)
- ↑ Dunaszentbenedek települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. április 28.)
- ↑ Dunaszentbenedek települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 28.)
- ↑ Dunaszentbenedek települési időközi polgármester-választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2022. június 26. (Hozzáférés: 2022. július 15.)
- ↑ Tragikus hirtelenséggel elhunyt Vargyas Mihály, Dunaszentbenedek polgármestere. bacskiskun.hu, 2022. február 4. (Hozzáférés: 2022. július 15.)
- ↑ Kalohírek. (Hozzáférés: 2022. február 3.)
- ↑ Dunaszentbenedek Helységnévtár
- ↑ Dunaszentbenedek Helységnévtár
Kapcsolódó szócikk
[szerkesztés]- Biskói komptragédia (1887)