Temesújlak
Temesújlak (Uliuc) | |
Közigazgatás | |
Ország | |
Történelmi régió | Bánság |
Fejlesztési régió | Nyugat-romániai fejlesztési régió |
Megye | Temes |
Község | Törökszákos |
Rang | falu |
Községközpont | Törökszákos |
Irányítószám | 307361 |
SIRUTA-kód | 158500 |
Népesség | |
Népesség | 694 fő (2021. dec. 1.) |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 90 m |
Időzóna | EET, UTC+2 |
Elhelyezkedése | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Temesújlak Romániában, Temesvártól délkeletre, a Temes bal partja mellett, a Pogonis összefolyásánál fekvő település.
Története
[szerkesztés]Temesújlak nevét 1329-ben említette először oklevél Újudvar néven. 1723-1725 között Villock, 1761-ben Vylak, 1808-ban Újlak, Ujluk, 1888-ban Újlak, 1913-ban Temesújlak néven említették.
1851-ben Fényes Elek írta a településről: „Ujlak, Temes vármegyében, 1448 óhitű lakossal, s anyatemplommal. Határa 3000 hold, ... Bírja a királyi alapítvány”
A mai Temesújlak helyén Ortvay Tivadar adatai szerint, a középkorban Újudvar nevű helység feküdt, melyről a 14. század elejétől kezdve vannak okleveles adatok: 1329-ben Újudvar Vojteki Tivadar fiai Miklós és János birtoka volt, akik azt Gál mester királyi jegyzőnek és egregi várnagynak adták el. E Gál mester fia László mester, omori nemes 1343-ban Újudvar felét a Bár-Kalán nemzetségből való Szeri Pósafi Balázsnak, Klára húga vőlegényének adományozta. 1332-1337 között a pápai tizedjegyzék szerint már plébániája is volt.
1723-1725 között gróf Mercy térképén Villock alakban, az 1761. évi hivatalos térképen pedig Vyrak alakban, óhitűektől lakott helységként szerepelt. 1838-ban 59 egész jobbágytelke volt és a vallás-és tanulmányi alap birtoka volt még a 20. század elején is az volt a legnagyobb birtokosa. 1879-ben nagy árvíz pusztított itt, az egész községet elöntötte és sok kárt okozott.
A trianoni békeszerződés előtt Temes vármegye Buziásfürdői járásához tartozott.
1910-ben 961 lakosából 47 magyar, 27 német, 874 román volt. Ebből 57 római katolikus, 891 görög keleti ortodox volt.
Nevezetességek
[szerkesztés]- Görög keleti román temploma
Jegyzetek
[szerkesztés]Források
[szerkesztés]- Fényes Elek: Magyarország történeti geográfiája
- Reiszig Ede: Temes vármegye községei. In Magyarország vármegyéi és városai: Magyarország monografiája. A magyar korona országai történetének, földrajzi, képzőművészeti, néprajzi, hadügyi és természeti viszonyainak, közművelődési és közgazdasági állapotának encziklopédiája. Szerk. Borovszky Samu. Budapest: Országos Monografia Társaság. 1908.
- Tekintő. Erdélyi helynévkönyv. Adattári tallózásból összehozta Vistai András János. [Hely és év nélkül, csak a világhálón közzétéve.] 1–3. kötet.
- Varga E. Árpád: Erdély etnikai és felekezeti statisztikája, Népszámlálási adatok 1850–2002 között