Temesforgács
Temesforgács (Ohaba-Forgaci) | |
Közigazgatás | |
Ország | |
Történelmi régió | Bánság |
Fejlesztési régió | Nyugat-romániai fejlesztési régió |
Megye | Temes |
Község | Boldor |
Rang | falu |
Községközpont | Boldor |
Irányítószám | 307082 |
SIRUTA-kód | 156133 |
Népesség | |
Népesség | 798 fő (2021. dec. 1.) |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 107 m |
Időzóna | EET, UTC+2 |
Elhelyezkedése | |
A Wikimédia Commons tartalmaz Temesforgács témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Temesforgács, románul: Ohaba-Forgaci, település Romániában, a Bánságban, Temes megyében.
Fekvése
[szerkesztés]Buziásfürdőtől északkeletre, a Temes bal partjának közelében fekvő település.
Története
[szerkesztés]Temesforgács, Forgács nevét 1369-ben említette először oklevél Forgachfalva néven. 1442-ben Kisforgach, Nagyforgach, 1467-ben Kysforgach, Nagforgach, 1808-ban Ohába, 1913-ban Temesforgács néven írták.
1369-ben Forgáchfalva falut I. Lajos király Remetei Himfi Benedeknek adományozta. Kisforgáchon Hollódi Fülöp volt a birtokos, aki itteni részeit Temeshelyi Dési Péternek zálogosította el. 1482-ben Nagyforgách a Belinczi Bésán család birtoka volt.
Ezen a tájon feküdt egykor Csév-Ohába is. I. Ulászló király 1442. évi oklevelében meghagyta az aradi káptalannak, hogy Gamzai Turcsin Miklóst és Komethi Mihályt Chewhaba részbirtokába iktassa be. 1470-ben Sisman Sandriané birtoka volt Óhába, aki azt Margai Jakab volt szörényi várnagynak zálogosította el.
Az 1723-1725-ös gróf Mercy térképén, valamint az 1761. évi térképeken lakott helységként, a lugosi kerületben feküdt. 1779-ben Temes vármegyéhez csatolták. 1807-ben Temesforgács a kincstártól a vallás- és tanulmányi közalapítványi uradalom kezelése alá került. A 19. század közepe táján gróf Forgách Antal helytartósági tanácsos tiszteletére Forgách-nak nevezték el.
1851-ben Fényes Elek így írt a településről:[1]
„ | Ohába-Forgács, oláh falu, Temes vármegyében... Van 1748 óhitü lakosa, anyaegyháza. Határa 2308 hold,... Földe jó buzatermő; rétjei kövérek. Birja a királyi alapitvány. | ” |
A trianoni békeszerződés előtt Temes vármegye Buziásfürdői járásához tartozott.
1910-ben 1646 lakosából 1600 román, 24 német, 7 magyar volt. Ebből 1146 görögkeleti ortodox, 468 görögkatolikus, 18 római katolikus volt.
Nevezetességek
[szerkesztés]- Görögkeleti temploma 1905-ben épült.
Hivatkozások
[szerkesztés]- ↑ Ohaba-Forgács. In Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.
Források
[szerkesztés]- Temes vármegye. In Magyarország vármegyéi és városai: Magyarország monografiája. A magyar korona országai történetének, földrajzi, képzőművészeti, néprajzi, hadügyi és természeti viszonyainak, közművelődési és közgazdasági állapotának encziklopédiája. Szerk. Borovszky Samu. Budapest: Országos Monografia Társaság. 1914.
- Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.
- Tekintő. Erdélyi helynévkönyv. Adattári tallózásból összehozta Vistai András János. [Hely és év nélkül, csak a világhálón közzétéve.] 1–3. kötet.