2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā
2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā | |
---|---|
Norises vieta |
|
Laiks | 4.—13. augusts |
Galvenais stadions | Londonas Olimpiskais stadions |
Disciplīnas | 48 |
< 2015 2019 > |
2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā bija 16. Pasaules čempionāts vieglatlētikā, kas notika Londonā, Apvienotajā Karalistē, no 4. līdz 13. augustam. Šis bija pirmais tik liela mēroga pasākums šajā stadionā pēc 2012. gada vasaras olimpiskajām spēlēm.
Pirmo reizi programmā tika iekļauta 50 km soļošana sievietēm.[1] Līdz ar to kopumā tika izcīnīti 48 medaļu komplekti. Visvairāk medaļu (30) izcīnīja ASV vieglatlēti, iegūstot arī visvairāk zelta medaļu — 10.
Starptautiskā Vieglatlētikas federācija saglabāja Krievijas diskvalifikāciju, kas tika piešķirta 2015. gada novembrī pēc plašām apsūdzībām valsts uzraudzītā dopinga programmā. Tomēr 19 šīs valsts vieglatlētiem tika atļauts piedalīties kā neitrāliem sportistiem.[2]
Latviju šajā čempionātā pārstāvēja 12 sportisti. Augstāko vietu sasniedza tāllēcēja Lauma Grīva, kas ar rezultātu 6,54 m ierindojās 9. vietā.[3]
Rezultāti
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Vīrieši
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Disciplīna | Zelts | Sudrabs | Bronza | |||
---|---|---|---|---|---|---|
100 metri | 9,92 SR | 9,94 | 9,95 SR | |||
200 metri | 20,09 | 20,11 | 20,11 | |||
400 metri | 43,98 | 44,41 | 44,48 SR | |||
800 metri | 1:44,67 SR | 1:44,95 SR | 1:45,21 | |||
1500 metri | 3:33,61 | 3:33,99 | 3:34,53 | |||
5000 metri | 13:32,79 | 13:33,22 | 13:33,30 | |||
10 000 metri | 26:49,51 WL | 26:49,93 PB | 26:50,60 SR | |||
Maratons | 2:08:26 | 2:09:48 | 2:09:50 | |||
110 m/b | 13,04 | 13,14 | 13,28 | |||
400 m/b | 48,35 | 48,49 | 48,52 | |||
3000 m/šķ | 8:14,12 | 8:14,49 | 8:15,53 | |||
20 km soļošana | 1:18:53 VR | 1:18:55 | 1:19:04 VR | |||
50 km soļošana | 3:33:12 ČR | 3:41:17 SR | 3:41:19 PB | |||
4x100 m | 37,47 WL, AR | 37,52 SR | 38,04 SR | |||
4x400 m | 2:58,12 WL, VR | 2:58,65 SR | 2:59,00 SR | |||
Augstlēkšana | 2,35 | 2,32 | 2,29 | |||
Kārtslēkšana | 5,95 | 5,89 | 5,89 SR | |||
Tāllēkšana | 8,48 | 8,44 | 8,32 | |||
Trīssoļlēkšana | 17,68 | 17,63 | 17,19 | |||
Lodes grūšana | 22,03 | 21,66 | 21,46 | |||
Diska mešana | 69,21 PB | 69,19 | 68,03 PB | |||
Šķēpa mešana | 89,89 | 89,73 PB | 88,32 PB | |||
Vesera mešana | 79,81 | 78,16 | 78,03 | |||
Desmitcīņa | 8768 WL | 8564 | 8488 SR | |||
AR Kontinenta rekords | ČR Čempionāta rekords | NR/VR Valsts rekords | OR Olimpiskais rekords | PB/PR Personīgais rekords | SR Sezonas rekords | WL Pasaules labākais rezultāts sezonā | WR Pasaules rekords |
Sievietes
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Disciplīna | Zelts | Sudrabs | Bronza | |||
---|---|---|---|---|---|---|
100 metri | 10,85 SR | 10,86 PB | 10,96 | |||
200 metri | 22,05 SR | 22,08 VR | 22,15 | |||
400 metri | 49,92 PB | 50,06 VR | 50,08 | |||
800 metri | 1:55,16 WL, VR | 1:55,92 | 1:56,65 | |||
1500 metri | 4:02,59 | 4:02,76 | 4:02,90 | |||
5000 metri | 14:34,86 | 14:40,35 SR | 14:42,73 | |||
10 000 metri | 30:16,32 WL | 31:02,69 SR | 31:03,50 PB | |||
Maratons | 2:27:11 | 2:27:18 | 2:27:18 | |||
100 m/b | 12,59 | 12,63 SR | 12,72 | |||
400 m/b | 53,07 | 53,50 | 53,74 PB | |||
3000 m/šķ | 9:02,58 ČR | 9:03,77 PB | 9:04,03 | |||
20 km soļošana | 1:26:18 PB | 1:26:19 SR | 1:26:36 PB | |||
50 km soļošana | 4:05:56 WR | 4:08:58 AR | 4:20:50 | |||
4x100 m | 41,82 WL | 42,12 | 42,19 SR | |||
4x400 m | 3:19,02 WL | 3:25,00 | 3:25,41 SR | |||
Augstlēkšana | 2,03 | 2,01 PB | 1,99 SR | |||
Kārtslēkšana | 4,91 WL, VR | 4,75 | 4,65 =VR 4,65 | |||
Tāllēkšana | 7,02 | 7,00 SR | 6,97 | |||
Trīssoļlēkšana | 14,91 | 14,89 SR | 14,77 SR | |||
Lodes grūšana | 19,94 | 19,49 | 19,14 | |||
Diska mešana | 70,31 | 69,64 | 66,21 SR | |||
Šķēpa mešana | 66,76 | 66,25 PB | 65,26 | |||
Vesera mešana | 77,90 | 75,98 | 74,76 | |||
Septiņcīņa | 6784 | 6696 | 6636 | |||
AR Kontinenta rekords | ČR Čempionāta rekords | NR/VR Valsts rekords | OR Olimpiskais rekords | PB/PR Personīgais rekords | SR Sezonas rekords | WL Pasaules labākais rezultāts sezonā | WR Pasaules rekords |
Medaļu kopvērtējums
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]V | Valsts | Zelts | Sudrabs | Bronza | Kopā |
---|---|---|---|---|---|
1 | 10 | 11 | 9 | 30 | |
2 | 5 | 2 | 4 | 11 | |
3 | 3 | 1 | 2 | 6 | |
4 | 3 | 0 | 2 | 5 | |
5 | 2 | 3 | 2 | 7 | |
6 | 2 | 3 | 1 | 6 | |
7 | 2 | 3 | 0 | 5 | |
8 | 2 | 2 | 4 | 8 | |
9 | 1 | 2 | 2 | 5 | |
10 | 1 | 1 | 1 | 3 | |
11 | 1 | 1 | 0 | 2 | |
1 | 1 | 0 | 2 | ||
1 | 1 | 0 | 2 | ||
1 | 1 | 0 | 2 | ||
15 | 1 | 0 | 3 | 4 | |
1 | 0 | 3 | 4 | ||
17 | 1 | 0 | 1 | 2 | |
1 | 0 | 1 | 2 | ||
1 | 0 | 1 | 2 | ||
1 | 0 | 1 | 2 | ||
1 | 0 | 1 | 2 | ||
1 | 0 | 1 | 2 | ||
23 | 1 | 0 | 0 | 1 | |
1 | 0 | 0 | 1 | ||
1 | 0 | 0 | 1 | ||
1 | 0 | 0 | 1 | ||
27 | 0 | 2 | 0 | 2 | |
28 | 0 | 1 | 2 | 3 | |
29 | 0 | 1 | 1 | 2 | |
0 | 1 | 1 | 2 | ||
31 | 0 | 1 | 0 | 1 | |
0 | 1 | 0 | 1 | ||
0 | 1 | 0 | 1 | ||
0 | 1 | 0 | 1 | ||
0 | 1 | 0 | 1 | ||
0 | 1 | 0 | 1 | ||
37 | 0 | 0 | 1 | 1 | |
0 | 0 | 1 | 1 | ||
0 | 0 | 1 | 1 | ||
0 | 0 | 1 | 1 | ||
0 | 0 | 1 | 1 | ||
0 | 0 | 1 | 1 | ||
— | 1 | 5 | 0 | 6 | |
Kopā | 48 | 48 | 49 | 145 |
Latvijas sportisti
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Sportists | Disciplīna | Vieta | Rezultāts |
---|---|---|---|
Lauma Grīva | Tāllēkšana | 9. | 6,54 kvalifikācijā — 6,58 |
Gunta Latiševa-Čudare | 400 m | 12. | 51,57 priekšskrējienā — 51,37 PR |
Anete Kociņa | Šķēpa mešana | 13. | 62,26 |
Elvijs Misāns | Trīssoļlēkšana | 16. | 16,55 |
Rolands Štrobinders | Šķēpa mešana | 19. | 79,68 |
Madara Palameika | Šķēpa mešana | 21. | 59,54 |
Sindija Bukša | 200 m | 29. | 23,54 |
Ilona Marhele | Maratons | 31. | 2:37:40 PR |
Anita Kažemāka | Maratons | 53. | 2:44:49 |
Laura Ikauniece-Admidiņa | Septiņcīņa | DNF | — |
Valērijs Žolnerovičs | Maratons | DNF | — |
Agnese Pastare | 20 km soļošana | DSQ | — |
Atsauces
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- ↑ «Vieglatlētikas pasaules čempionāta programmā iekļauta arī 50 kilometru soļošana sievietēm». diena.lv. 2017. gada 25. jūlijā. Skatīts: 2017. gada 3. oktobrī.
- ↑ «IAAF pirms gaidāmā pasaules vieglatlētikas čempionāta patur spēkā Krievijas diskvalifikāciju». lsm.lv. 2017. gada 1. augustā. Skatīts: 2017. gada 3. oktobrī.
- ↑ «Grīva drāmā paliek 9. vietā, līdz tikšanai tālāk pietrūkst divu centimetru». sportacentrs.com. 2017. gada 11. augustā. Skatīts: 2017. gada 3. oktobrī.
Ārējās saites
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: 2017. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā |
- Oficiālā tīmekļa vietne (angliski)
- Rezultāti IAAF vietnē Arhivēts 2017. gada 29. septembrī, Wayback Machine vietnē. (angliski)
Šis ar vieglatlētiku saistītais raksts ir nepilnīgs. Jūs varat dot savu ieguldījumu Vikipēdijā, papildinot to. |