Anna Akhmatova
Anna Akhmatova | |||
---|---|---|---|
Født | Анна Андреевна Горенко 11. juni 1889[1][2][3] Odesa (Guvernementet Kherson, Det russiske keiserdømmet)[2][4][5][6] | ||
Død | 5. mars 1966[7][8][1][9] Domodedovo (Den russiske sovjetiske føderative sosialistrepublikk, Sovjetunionen)[10][2][11][12] | ||
Beskjeftigelse | Skribent,[13][14][15] oversetter, litteraturkritiker, lyriker,[16][15] forfatter,[17] litteraturviter | ||
Utdannet ved | Kyyivski vyshchi zhinochi kursy (studieretning: lov og rett) | ||
Ektefelle | Nikolaj Gumiljov (1910–1918) (bryllupssted: Kyiv, avslutningsårsak: skilsmisse)[18][19][2][20] Vladimir Sjilejko (1918–1926)[2] Nikolay Punin (1922–1935)[2] | ||
Partner(e) | Nikolay Punin | ||
Far | Andrey Gorenko | ||
Mor | Inna Erasmovna Stogova | ||
Barn | Lev Gumiljov (sammen med: Nikolaj Gumiljov)[2] | ||
Nasjonalitet | Det russiske keiserdømmet[21][22] Sovjetunionen[23][24] | ||
Gravlagt | Cemetery in Komarovo | ||
Morsmål | Russisk[15] | ||
Språk | Russisk[25][15][26] | ||
Utmerkelser | Etna-Taormina-prisen (1964)[27] Medaljen for forsvaret av Leningrad Medaljen til minne om Leningrads 250-årsjubileum (1957)[28] Medaljen for tappert arbeid under Den store fedrelandskrigen 1941–1945 (1946)[28] | ||
Periode | Akmeisme | ||
Sjanger | Poesi | ||
Debuterte | 1911 | ||
Aktive år | 1911–1966 | ||
Påvirket av | Mikhail Lermontov, Aleksandr Pusjkin, Lev Tolstoj, Gustav Shpet, Amedeo Modigliani, Aleksandr Fadejev, Nathan Altman, Innokentij Annenskij | ||
IMDb | IMDb | ||
Signatur | |||
Anna Andrejevna Akhmatova (russisk: Анна Андреевна Ахматова,opprinnelig Anna Gorenko, født 11. junijul./ 23. juni 1889greg. i Bolsjoj Fontan nær Odessa, død 5. mars 1966 i Domodedovo nær Moskva) var en russisk lyriker.
Liv og virke
[rediger | rediger kilde]Bakgrunn
[rediger | rediger kilde]Anna Gorenko ble født som tredje barnet i en søskenskare på fire døtre og to sønner på kurstedet Bolsjoj Fontan i Odessaområdet. Hennes far, Andrej Antonovitsj Gorenko (1848–1915), var adelsmann[29], maskiningeniør ved flåten, senere kollegieassessor, da familien flyttet til hovedstaden Sankt Petersburg. Hennes mor, Inna Erazmovna Stogova (1856–1930), var i fjern slekt med poeten og oversetteren Anna Bunina (1774–1829). I sine nedtegnelser noterte Anna Akhmatova: «I min familie skrev ingen dikt så langt øyet kunne se, bare den første kvinnelige russiske poeten Anna Bunina, som var moster til min morfar Erazm Ivanovitj Stogov…» (1797–1880). Morfarens hustru, Anna Jegorovna Motovilova, var datter til Jegor Nikolajevitj Motovilov, som var gift med Praskovja Fedosejevna Motovilova (født Akhmatova)[30], hvis pikenavn Anna Gorenko valgte som litteræry pseudonym[31] og som stammet fra Tatar Khan Ahmat eller Den gyldne horde[29].[32] Anna Akhmatovas far var delaktig i hennes navneendringsvalg. Da han fikk høre om sin da syttenårige datters poetiske forsøk bad han henne om ikke å skjemme ut hans navn.
Virke
[rediger | rediger kilde]Sammen med bl.a. Osip Mandelstam var Akhmatova kjent som del av gruppen kalt akmeistene, en dikterretning i Russland på 1920-tallet. Hun har skrevet diktsamlingene Aften og Den hvite skare, samt kjærlighetslyrikk. Akhmatovas foreldreløse, som besto av blant annet Josif Brodskij, var en gruppe russiske poeter som hentet inspirasjon fra Akhmatova.
Mottakelse
[rediger | rediger kilde]Anna Amatova ble kjent med Ingeborg Bachmann mot slutten av 1964. Bachmann beundret Akhmatova, og dediserte diktet Wahrlich til henne.[33] Akhmatovas betydning for Bachmann er tydelig også på andre måter: da Bachmann i 1967 forlot Piper Verlag, var det en protest mot at forlaget lot den tidligere Hitlerjugendlederen Hans Baumann oversette Akhmatovas dikt.[34]
Litteratur
[rediger | rediger kilde]- Wolfgang Hässner: Anna Achmatowa. (monografi), Rowohlt, Reinbek 1998, ISBN 3-499-50563-0.
- Nadeschda Mandelstam: Erinnerungen an Anna Achmatowa. Fra russisk til tysk av Christiane Körner. Kommentert og med etterord av Pawel Nerler. Suhrkamp, Berlin 2011, ISBN 978-3-518-22465-6.[35]
- Elke Schmitter: Anna Achmatowa. Herzschlag der Erinnerung. I: Leidenschaften. 99 Autorinnen der Weltliteratur. München 2009, ISBN 978-3-570-01048-8.
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ a b Writers of St. Petersburg. XX century[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b c d e f g Nouveau Dictionnaire des auteurs de tous les temps et de tous les pays, side(r) 32, bind 1[Hentet fra Wikidata]
- ^ Kratkaja literaturnaja entsiklopedija, kildekvalitet dato angitt både etter juliansk og gregoriansk kalender, «р. 11(23).VI.1889, Одесса»[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.poemhunter.com[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.theguardian.com[Hentet fra Wikidata]
- ^ Store sovjetiske encyklopedi (1969–1978), avsnitt, vers eller paragraf Ахматова Анна Андреевна, besøkt 28. september 2015[Hentet fra Wikidata]
- ^ Gemeinsame Normdatei, besøkt 9. april 2014[Hentet fra Wikidata]
- ^ Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
- ^ Russian literature of the 20th century. Volume 1, 2005[Hentet fra Wikidata]
- ^ Gemeinsame Normdatei, besøkt 2. april 2015[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.encyclopedia.com[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.britannica.com[Hentet fra Wikidata]
- ^ http://www.poemhunter.com/poem/how-can-you-bear-to-look-at-the-neva/.
- ^ http://www.tandfonline.com/doi/pdf/10.1080/10848770309451.
- ^ a b c d Nouveau Dictionnaire des auteurs de tous les temps et de tous les pays; side(r): 32; bind: 1.
- ^ (på ru) Краткая литературная энциклопедия, Moskva: The Great Russian Encyclopedia, 1962, , Wikidata Q4239850, http://feb-web.ru/feb/kle/
- ^ https://www.bksh.al/details/5347; besøksdato: 2022.
- ^ BBSRP / Akhmatova, Anna, «Познакомившись еще в гимназические годы в Царском Селе с Н. С. Гумилевым, вышла за него замуж в 1910 г.; развелась в 1918 г.»[Hentet fra Wikidata]
- ^ ББСРП / Гумилев, Николай Степанович, «Весною 1910 г. женился на А. А. Горенко (Ахматовой) (см.) и ездил с нею в Париж.»[Hentet fra Wikidata]
- ^ Chambers Biographical Dictionary (1990 edition)[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.cambridge.org[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.cambridge.org[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.tandfonline.com[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.broadwayworld.com[Hentet fra Wikidata]
- ^ http://data.bnf.fr/ark:/12148/cb118882553; Autorités BnF; besøksdato: 10. oktober 2015; BNF-ID: 118882553.
- ^ CONOR.SI, CONOR.SI-ID 45556067, Wikidata Q16744133
- ^ italia-russia-blog.info[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b www.akhmatova-rgali.ru, side(r) 37[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Аnna Achmatova // Krugosvet.
- ^ Praskovja Fedosejevna Motovilova (Achmatova)s släktträd
- ^ Tjernych V. А. Rodoslovnaja Anny Andrejevny Achmatovoj Arkivert 22. september 2016 hos Wayback Machine. // Pamjatniki kultury. Novyje otkrytija. Pismennost. Iskusstvo. Archeologija. — Jezjegodnik, 1992.
- ^ Björkegren, Hans. Dikten som skugga och spegling: Anteckningar om Anna Achmatova. Inngår i Ett poem utan hjälte och andra dikter av Anna Achmatova. Urval, tolkning, förord och kommentarer av Hans Björkegren. Stockholm 1978, s 18.
- ^ Andrea Stoll: Ingeborg Bachmann: Der dunkle Glanz der Freiheit. Bertelsmann Gütersloh, 2013, ISBN 3570101231, side 281
- ^ Andrea Stoll: Ingeborg Bachmann: Der dunkle Glanz der Freiheit. Bertelsmann Gütersloh, 2013, ISBN 3570101231, side 295
- ^ Felix Philipp Ingold: Freundschaft in Zeiten des Terrors. Bokanmeldelse i Neue Zürcher Zeitung 3. januar 2012, hentet 27. juli 2015.
Eksterne lenker
[rediger | rediger kilde]- (en) Anna Akhmatova – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- (en) Anna Akhmatova – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
- (en) Anna Akhmatova på Internet Movie Database
- (no) Anna Akhmatova hos Sceneweb
- (en) Anna Akhmatova hos The Movie Database
- (de) Verk av og om Anna Akhmatova i katalogen til det tyske nasjonalbiblioteket
- (de) Verk av og om Anna Akhmatova i Deutsche Digitale Bibliothek