Artem Mikojan
Artem Mikojan | |
---|---|
Rojstvo | 23. julij (5. avgust) 1905[1][2] Sanahin[1][2] |
Smrt | 9. december 1970[3][4][…] (65 let) Moskva[1][2] |
Državljanstvo | |
Poklic | letalski inženir, izumitelj, politik, vojaško osebje, pilot |
Artjom (lahko tudi Artem) Hovhannesi (Ivanovič) Mikojan (armensko Արտյոմ Հովհաննեսի Միկոյան, rusko Артём Иванович Микоян), armenski letalski konstruktor, * 5. avgust 1905, Sanahin, Ruski imperij (danes Armenija), † 9. december 1970, Moskva, Sovjetska zveza (danes Rusija).
Artem Mikojan mlajši brat Anastasa Mikojana[5] se je po končani osnovni šoli zaposlil kot operater strojev v Rostovu, dokler ga niso vpoklicali na služenje vojaškega roka. Po končani vojaški obveznosti se je vpisal na Vojno letalsko akademijo Žukovskega in diplomiral leta 1937. Najprej je delal s Polikarpovom, dokler ga niso decembra 1939 imenovali za predstojnika novega biroja za razvoj letal v Moskvi. Z Mihailom Josifovičem Gurevičem je ustanovil biro Mikojan-Gurevič za načrtovanje bojnih letal. Marca 1942 se je biro preimenoval v OKB MiG (Osoboe Konstruktorskoe Biro), ANPK MiG (Aviacioni naučno-proizvodstveni kompleks) in OKO MiG.
Prvi model, ki je prešel v proizvodnjo, je bil MiG-9 leta 1946. Prototip I-270, temelječ na nemških zamislih in britanskih motorjih je pozneje postal MiG-15. Kljub raznolikim »koreninam« se je letalo odlično obneslo. Izdelali so jih več kot 18.000 in številni bodoči lovci so temeljili na njem. Od leta 1962 je Mikojan razvijal tudi raketne sisteme za svoja letala. Proizvodnja zmogljivih lovcev se je nadaljevala tudi v 50. in 60. letih.
Mikojana so dvakrat nagradili z redom Junaka socialističnega dela in bil delegat v šestih vrhovnih sovjetih. Njegov starejši brat Anastas je bil politik z enim najdaljših stažev v politbiroju CK KPSZ.
Po Mikojanovi smrti se je razvojni biro iz Mikojan-Gurevič preimenoval v Mikojan, letala pa se še vedno imenujejo MiG.
Sklici
[uredi | uredi kodo]- ↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 Большая российская энциклопедия — Moskva: Большая российская энциклопедия, 2004.
- ↑ 2,0 2,1 2,2 Հայկական սովետական հանրագիտարան — Երևան: 1981. — Vol. 7. — str. 542.
- ↑ Brockhaus Enzyklopädie
- ↑ Munzinger Personen
- ↑ Montefiore, Simon Sebag. Stalin: na dvoru rdečega carja, stran 558. Cankarjeva založba – Založništvo D.O.O., Ljubljna 2013. ISBN 978-961-282-000-8 (COBISS)
Glej tudi
[uredi | uredi kodo]- Rojeni leta 1905
- Umrli leta 1970
- Armenski inženirji
- Heroji socialističnega dela
- Diplomiranci Vojnoletalske inženirske akademije Žukovski
- Leninovi nagrajenci
- Člani Sovjetske akademije znanosti
- Armenski akademiki
- Nosilci reda rdeče zastave
- Nosilci reda domovinske vojne
- Nosilci reda rdeče zvezde
- Nosilci reda Lenina